\input a4_12_cz.ltx
\input myhtml.lt

\usepackage[latin2]{inputenc}
\renewcommand{\encodingdefault}{IL2}

 \renewcommand{\thesubsubsection}{\hspace*{-4.8mm}}

\ifx\pdfoutput\undefined \else
 \usepackage[pdftex,
   pdfauthor = {Jan\ Hollan},
   pdftitle  = {Proc\ venku\ svitime?},
   pdfsubject= {Outdoor\ lighting},
   pdfkeywords={Light pollution, svetelne znecisteni,
                good lamps, dobre venkovni lampy}]
 {hyperref}
 \pdfpagewidth=148.5mm
 \pdfpageheight=210mm
\fi

\begin{document}

 \title{\textbf{Proč venku svítíme?}}
 \author{Jan Hollan \\ Hvězdárna a planetárium Mikuláše Koperníka v~Brně}
 \date{11. února 1999}

\html{\tableofcontents}

 %\maketitle
 %\thispagestyle{empty}
 \section*{\centerline{Proč venku svítíme?}}

 \noindent
 No přece, abychom i v~noci viděli na cestu, na ostatní lidi, na jízdní řád
 na zastávce, na klíčovou dírku.

 Naši předkové k~tomu užívali svítivý plamen, později pak i horké
 \uv{punčošky} plynových lamp. U~takových svítilen bylo těžké jejich světlo
 přesně směrovat, a tak obvykle býval zdroj světla viditelný ze všech
 stran jako nějaký maják. Ostatně nebýval moc silný a někdy snad jeho funkce
 jako orientačního bodu bývala důležitější než to, že osvětloval své blízké
 okolí.

 Uzavřené elektrické zdroje světla počínaje žárovkami už ale bývají
 nepříjemně světlé a je samotné nechceme vidět. Mají světlo posílat jen tím
 směrem, kam sami hledíme. K~tomu mají mít kolem sebe zrcadlové plochy
 (tedy reflektor), a jen na jedné straně případně rovný průhledný kryt,
 chránící je před znečištěním či rozbitím.

\subsubsection{Špatné lampy}

 Dnešní pouliční svítilny jsou většinou kombinací majáku čili orientačního
 bodu a skutečného svítidla, které má osvětlovat ulici pod sebou. Funkce
 majáku mohla být užitečná, pokud byly lampy velmi daleko od sebe a
 svítily jen málo. Dnešní světelné zdroje je ale zbytečné vidět.
 Nebývají tak daleko od sebe, že bychom mezi nimi šli temnou krajinou.
 Pokud je cesta osvětlená, maják v~dálce není potřeba. Tím méně řada
 majáků.

 Proč jsou běžné svítilny takové, že nesměrují světlo jen do svého blízkého
 okolí, kde je skutečně žádoucí? Důvod je pravděpodobně následující:
 přestože od devatenáctého století používáme stále účinnější a silnější
 zdroje světla, pořád k~nim nevědomky přistupujeme jako k~loučím. Jenže
 moderní výbojky svítí tisíckrát víc!

\subsubsection{Lepší lampy}

 Venkovní lampy, které svítí jen žádoucím směrem, nejsou neznámé.
 Odedávna se používají na železnici, aby osvětlovaly trať či kolejiště,
 nesvítily do očí a neztrácela se mezi nimi skutečná světelná signalizace.
 Zajímavé je, že dnes na dráze občas používají i běžná špatná svítidla,
 stačilo z~nich sejmout \uv{průhledný} spodní kryt, který rozptyluje a
 odráží světlo do nežádoucích směrů.

 I~na vsích a ve městech často najdete lampy, které nesvítí do očí a světlo
 z~nich míří jen dolů. Jsou to ty, jejichž spodní kryt odvál čas.

 Nejsou to ale lampy ideální, protože nemají nad výbojkou dokonalé odrazné
 plochy. Pokud je kdy měly, pak jsou dnes už zaprášené a zkorodované.

\subsubsection{Dobré lampy}

 Ideální lampy se začaly hojněji používat až v~osmdesátých letech ve
 Spojených státech. V~případě, že jsou pořizovány z~veřejných  prostředků,
 se v~některých městech a státech jiné už ani
 instalovat nesmějí.

 Čím se taková ideální lampa vyznačuje? Výbojka je obklopena
 dokonale odrážejícím aluminiovým reflektorem, který je zespodu uzavřen
 \textbf{vodorovným sklem}. Lampa tak vůbec nemůže svítit šikmo vzhůru do
 nebe a téměř všechno světlo se z~ní dostává jen do užitečných směrů
 nakloněných dostatečně dolů. Při vhodném tvaru reflektoru a patřičném
 umístění výbojky osvětlují takové lampy právě jenom tu plochu, kterou
 osvětlovat mají.

 Stejného osvětlení cílové plochy se tak dosáhne se zhruba polovičním
 množstvím světla (a elektřiny) než u~dnešních špatných lamp, a to
 \uv{navěky}, do lampy se totiž nedostane žádný prach.

 Ve skutečnosti lze spotřebu elektřiny snížit ještě více. Pokud nám lampy
 nesvítí do očí, můžeme osvětlení snížit více než o třetinu, a přece stejně
 dobře či lépe rozpoznáme vzdálené chodce či nerovnosti na chodníku. Staří
 lidé, v~jejichž očích se rozptyluje mnohem více světla, získají ještě
 více. Na ulici osvětlené kvalitními lampami, ve kterých budou třikrát
 slabší výbojky, budou vidět podstatně lépe než předtím.

 Jsou takové lampy hodné třetího tisíciletí vidět i někde jinde než
 v~Americe? Vlastně, moc vidět nejsou --- jsou totiž význačné právě svou
 nenápadností. Stále hojněji je můžete potkat ve Skandinávii, v~Německu,
 v~Rakousku, a dokonce občas už i u~nás. Najdete je v~Karviné, trochu horší
 jsou v~Brně mezi nádražím a Novými Sady, jsou jimi osvětlené všechny větší
 ulice ve Svitavách.

\subsubsection{Příklady}

 Použití lamp zakončených dole vodorovným sklem bylo nařízeno olympijským
 výborem při budování areálu na zimní hry 1994 v~Lillehammeru. Díky tomu
 tam mají celou řadu typů dokonalých lamp, od parkových na vršku nízkého
 sloupu až po velké lampy na vysokých stožárech s~výložníky. Zajímavé jsou
 norské lampy, které dole žádný kryt nemají --- tamní vzduch je zřejmě tak
 čistý, že se optické vlastnosti svítidel moc nezhoršují. Nechráněné
 výbojky jsou ale ve městě terčem pro výrostky...

 Ve Svitavách bylo hlavním motivem k~přechodu na nové lampy něco jiného než
 dokonalé směrování světla: totiž velmi dlouhá životnost a odolnost proti
 vandalům. Za tři léta, co jsou tamní lampy v~provozu, nikdo žádnou
 nerozbil. Českými průkopníky ve kvalitním osvětlování se stali vlastní
 pílí: lampy, které tehdy nebyly na českém trhu, skládali místní řemeslníci
 ze zahraničních komponent. Tak přišly město na pouhé čtyři tisíce korun za
 kus. Jedinou vadou na kráse je, že lampy nejsou montovány přesně
 vodorovně. Odchylky sice nejsou tak velké, aby lampy zdálky oslňovaly, ale
 není hezké, když je každá lampa jinak jasná. Ve směru kolmém k~ulicím jsou
 některé nakloněny hodně, protože jsou umístěny na starých šikmých
 výložnících. Při výměnách stožárů už jistě budou namontovány podle
 vodováhy.

 Brněnský příklad trpí podobnou vadou, totiž že půlkulové lampy zavěšené
 nad tramvajovým kolejištěm jsou často nakloněné. Konstrukční vadou je, že
 zatímco z~pohledu od nádraží lampy skutečně neoslňují, od Nových sadů jsou
 v~nich patrné jasné světelné body, protože v~soustavě reflektoru s~výbojkou
 vznikají nežádoucí odlesky.

 V~Brně jsou ale i příklady svítidel nových a přitom velice špatných. Snad
 nejhorší jsou kolem nové budovy ekonomicko-správní fakulty MU na rohu
 Lipové a Vinařské. Moc si s~nimi nezadají lucerny na Dominikánské
 ulici. Anebo lampy nad Panskou mezi Radnickou a Masarykovou ulicí ---
 obsahují sice dobré halogenidové výbojky, ale oslňují až běda.

\subsubsection{Dostupnost}

 Kvalitní trvanlivá (pro odborníky: s~krytím alespoň IP65) svítidla
 s~rovným sklem na spodní straně jsou dnes k~dostání i na českém trhu a za
 přijatelné ceny. Některá stojí i méně než tři tisíce korun.

 Existují dokonce lampy, které se ve dne tváří jako historické plynové
 lucerny a přitom světlo směrují téměř dokonale, ty jsou ovšem dražší.
 Jsou také lampy tvaru skleněné koule, v~noci slabě svítící do dálky, ze
 kterých ale jde 99 \% světla skutečně strmě dolů. Dobré směrování světla
 mohou zkrátka poskytnout i svítilny, které uspokojí každého architekta.
 Pouliční lampy bychom ale měli posuzovat hlavně podle toho, jak slouží
 v~noci. Jak vypadají ve dne, je druhořadé. Estetické hodnocení se ostatně
 vyvíjí právě podle toho, jak se mění chápání účelnosti. Určitě si
 vzpomenete na dost příkladů.

\subsubsection{Elektrické vybavení}

 Na volbě výbojky a způsobu jejího napájení záleží méně než na vlastnostech
 svítidla. Poznamenejme jen, že vysokotlaké rtuťové výbojky by měly
 odcházet do historie, protože jsou málo účinné a s~časem se to ještě
 zhoršuje. Nejběžnější vysokotlaké sodíkové výbojky by měly být někde
 nahrazeny ještě účinnějšími nízkotlakými (nad vozovkami a vůbec tam, kde
 nepotřebujeme vidět barevně), a jindy možná bílými halogenidovými (tam,
 kde na barvách opravdu záleží, např. v~pěších zónách). Někdy ovšem stačí
 pouhá zářivka, rovná či zahnutá.

 Aby moderní výbojky vydržely svítit řadu let, jak výrobce garantuje, nesmí
 je zničit česká elektrická síť. Tak to totiž bývá: výbojky někdy vydrží
 třikrát méně, než by měly. Nejlepší ochranou je napájení výbojek moderními
 elektronickými předřadníky, které jsou kromě toho účinnější než obvyklé
 předřadníky s~tlumivkou.

 V~mnoha oblastech mohou lampy svítit jen podle skutečné potřeby,
 například pozdě v~noci jen na třetinový výkon. Mohou se dokonce zapínat,
 jen když je někdo opravdu venku. V~areálu, kde v~noci nikdo být
 nemá, tím mohou prozradit nezvané hosty.


\subsubsection{Další výhody}

 Dobrá venkovní svítidla, z~nichž se line světlo milé barvy, které
 nepopírá, že je noc, ale činí ji příjemnou, mají řadu výhod. Majitel uvítá
 malou potřebu elektřiny i údržby. Občané uvítají, že začnou zase vidět své
 okolí místo spousty oslnivých světel.

 Osvětlené výlohy nebo fasády budov vyniknou, když nebudou soutěžit
 s~mnohem světlejšími lampami. Ostatně takové dekorace mohou místy
 poskytovat tolik světla, že některé pouliční lampy mohou být docela
 vypnuty.

 Nad pěkně osvětleným městem či vesnicí může být vidět plno hvězd, třeba i
 z~parku v~centru města. Nezanikají mezi miliónkrát jasnějšími lampami a
 obloha nad městem bývá za bezměsíčných nocí tmavá. Vesmír je úchvatnější
 na vlastní oči než na televizní obrazovce. Je škoda se o~takový zážitek
 připravovat hloupostí a ještě přitom plýtvat elektřinou.

 Dobré lampy nesvítí do oken a mnoho lidí může klidněji spát (hádejte, co
 lidi budívá v~nocích kolem úplňku). Dokonce možná ubude nádorů --- před
 některými totiž chrání melatonin, který se v~těle tvoří jen potmě.

 Klesne i noční kriminalita --- tu totiž oslnivé světlo neplaší, ale, jak
 se v praxi ukazuje, naopak podporuje.

\subsubsection{Jak začít}

 Jednoduše. \emph{Už nikdy z~veřejných prostředků nekoupit lampu, která
 svítí pánubohu do oken.} Nejpozději za dvacet let tak budou naše obce
 pěkné a milé i v~noci.

\vfill
\begin{center} \footnotesize
 Jan Hollan, Hvězdárna a planetárium Mikuláše Koperníka v~Brně, 21. března
 1999.
 \\
 Další informace o osvětlování, včetně obrázků a informací o lampách na
 českém trhu, najdete na \\
 \wwws{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/lighting}
\end{center}

 \end{document}

