\input a4_12_cz.ltx
\begin{document}

\section*{Pozn�mky k~n�vrhu sm�rnice M�P �. 26 - 99 \\
 \emph{Sv�teln� zdroje}}

 C�l sm�rnice je chv�lyhodn�: zv��it ��innost u��v�n� elekt�iny pro
 osv�tlov�n�. P�ed sto lety si pod pojmem ,,zdroj sv�tla`` ka�d� p�edstavil
 krom� Slunce nejsp��e sv��ku, v~polovin� dvac�t�ho stolet� ��rovku, dnes
 je na�ase, abychom si p�edstavili n�jakou v�bojovou trubici.

 Co proto lze ud�lat? Hlavn� vylou�it v�ci, kter� vzbuzuj� v��i v�bojov�m
 zdroj�m odpor a~ned�v�ru. A~pak asi podporovat z�jem o~to, jak se sv�tlo
 v~r�zn�ch p��padech vytv��� a~jak se dost�v� tam, kde je pot�eba.


\subsection*{P�ek��ky a~jak jim �elit}

 V~navrhovan� sm�rnici se o~p�ek��k�ch ���en� efektivn�ch zdroj� sv�tla
 nemluv�. Lze odhadnout, �e p�ek��ky jsou n�sleduj�c�: \be
 \item �ivotnost zdroje
  b�v� v~nezanedbateln� ��sti p��pad� zna�n� men��, ne� ud�v� prodejce nebo
  o�ek�v� optimistick� z�kazn�k.
 \item Ud�van� sv�teln� tok je maxim�ln� hodnotou,
  kter� trubice v~konkr�tn�m p��pad� b�hem minut, kdy je pou��v�na, zjevn�
  nedosahuje.
 \item Sv�teln� tok b�hem let sl�bne.
 \item Sv�tivost v~po�adovan�m sm�ru je men�� ne� ve sm�rech
  m�n� pot�ebn�ch.
 \item Sv�tlo m� nep��jemnou barvu.
 \item Kompaktn� z��ivka ve sv�tidle ur�en�m pro ��rovku osl�uje.
 \item Sv�teln� zdroj viditeln� blik�, p��padn� p�sob� stroboskopick� jev
  nebo osv�tlovac� za��zen� vr��. \ee

 Prvn� t�i n�mitky lze �e�it podm�nkou, �e se bude u~z��ivek po�adovat
 a~ud�vat minim�ln� sv�teln� tok a~k~n�mu p��slu�n� maxim�ln� elektrick�
 p��kon pro devades�t procent trubic (p�e��t by m�lo devades�t p�t procent
 trubic) �ekn�m� po osmi tis�c�ch hodin�ch sv�cen� a~osmdes�ti tis�c�ch
 start� s~pou�it�m doporu�en�ch p�ed�adn�k�. Tot�� pak pro �ist� v�bojky,
 nap��klad pro �estn�ct tis�c hodin sv�cen� a~�ty�i tis�ce start�
 v~podm�nk�ch �esk� elektrick� s�t�. Limity pro p��kony mus� b�t uveden�
 pro p�ed�adn�k spolu s~trubic�, nejen pro samotnou v�bojovou trubici �i
 ba�ku, a~krom� p��konu p�i minim�ln�m sv�teln�m toku by m�l b�t uveden
 i~p��kon maxim�ln� (aby byla jasn� horn� mez spot�eby elekt�iny za dobu
 �ivotnosti).

 �tvrtou n�mitku lze vy�e�it povinnost� ud�vat nejmen�� a~nejv�t�� sv�tivost
 bez sv�tidla p�i minim�ln�m sv�teln�m toku.

 P�tou pak povinnost� ud�vat zn�m� podobn� ��inn� alternativy s~jinou
 barvou sv�tla.

 �estou alespo� p�ibalen�m doporu�en�m, �e k~dobr� z��ivce pat�� dobr�
 sv�tidlo. Je smutnou skute�nost�, �e na trhu nejsou pro kompaktn� z��ivky
 ��dn� dobr� samostatn� sv�tidla s~,,p�lv�lcov�mi`` reflektory. Jsou b��n�
 jen jako sou��st stoln�ch lamp (ve kter�ch se ostatn� bohu�el nepou��vaj�
 elektronick� p�ed�adn�ky). Z��ivky maj� docela jin� tvar a~rozm�ry ne�
 vl�kna ��rovek a~vy�aduj�, m�-li jejich sv�tlo b�t n�kam sm�rov�no, docela
 jin� sv�tidla.

 Na posledn� n�mitku lze reagovat doporu�en�m, aby sou�asn� s~v�bojovou
 trubic� byl u�it specifikovan� elektronick� p�ed�adn�k (pokud se neprod�v�
 pouze spojen� s~trubic�) nebo modern� tlumivkov� se zaru�enou �ivotnost�.

 Ve�ker� tyto �daje by m�ly b�t uvedeny v~n�vodu k~z��ivce �i v�bojce,
 a~m�la by b�t zaru�ena mo�nost vr�cen� zdroje, pokud z�kazn�k b�hem dvou
 pracovn�ch dn� zjist�, �e mu nevyhovuje.


\subsection*{Typy v�bojov�ch trubic}

 Bylo by velmi kontraproduktivn� za�adit do sm�rnice z~oboru �ist�ch
 v�bojek jen vysokotlak� sod�kov�. Ty jsou n�s u� dnes nejroz���en�j��
 a~podporu zasluhuj� sp��e m�n� zn�m� typy v�hodn�ch vlastnost�. Jednak ty,
 kter� poskytuj� p�i t�m�� stejn� ��innosti b�l� sv�tlo (nap�.
 halogenidov�), a~jednak nej��inn�j�� n�zkotlak� sod�kov� (tam, kde na
 barevn�m pod�n� nez�le��, tj. na v�ech vozovk�ch). Ve v�ech p��padech je
 prioritn�m po�adavkem �ivotnost a~sv�teln� tok a~p��kon pobl�� jej�ho
 konce. Jen z~t�chto �daj� lze odhadnout hospod�rnost t� �i on� volby.

 Limity pro m�rn� v�kony lze pak udat r�zn� pro b�l� zdroje, velmi zbarven�
 zdroje a~zdroje prakticky jednobarevn�. Z~nich si krom� n�zkotlak�ch
 sod�kov�ch v�bojek zaslou�� pozornost i~doutnavky (pro dlouhodob� z�kladn�
 no�n� osv�tlov�n� neru��c� no�n� adaptaci zraku a~posta�uj�c� pro ch�zi ve
 zn�m�m interi�ru).


\subsection*{K samotn�mu textu sm�rnice}

 Ve sm�rnici se vyskytuje pojem ,,sv�teln� energie``, kter� je zav�d�j�c�.
 Je to proto, �e tot�� ,,mno�stv� sv�tla`` o~vlnov�ch d�lk�ch �ekn�me 650~nm
 a~550~nm p�edstavuje velmi r�zn� z��iv� energie, vlivem velmi r�zn�
 citlivosti zraku na z��en� r�zn�ch vlnov�ch d�lek. Fotometrickou obdobou
 exaktn�ho pojmu \emph{z��iv� energie} je pojem \emph{sv�teln� mno�stv�},
 co� je veli�ina s~jednotkou 1 lumensekunda (anebo t�eba, jako v~t�to
 sm�rnici, 1 mega\-lumen\-hodina).

 Ve skute�nosti ale mlhav� pojem ,,sv�teln� energie`` nen� v~textu v�bec
 pot�eba, a~sta�� jej nahradit nap��klad pojmem \emph{sv�tlo}, kter�
 nenavozuje nem�stnou p�edstavu n�jak� fyzik�ln� veli�iny. Ostatn� i~b��n�
 pojem ,,elektrick� energie`` je nefyzik�ln�. Energie je v�dy stavov�
 veli�ina popisuj�c� n�jakou soustavu, uveden� mlhav� pojem lze obvykle
 vyj�d�it, je-li to nutn�, souslov�m \emph{pr�ce elektrick�ho proudu}, nebo
 lidov�m \emph{elekt�ina}. Nap�. v~�vodu lze ��ci bu� prost�m jazykem (ale
 zcela spr�vn�) ,,efektivnost p�em�ny elekt�iny na sv�tlo``, nebo zcela
 p�esn� ,,... elektrick�ho p��konu na sv�teln� tok``.

 Definice 1.1 pak mus� zn�t:
 ,,M�rn� v�kon je pod�l \emph{sv�teln�ho toku z~dan�ho zdroje} a~p��konu
 spot�ebovan�ho ve zdroji. Vyjad�uje se...``

 V~definici 1.5 nutno vypustit u~sv�tla p��vlastek ,,viditeln�``: sv�tlo je
 pr�v� takov� z��en�, kter� je viditeln�. Nen� ��dn� neviditeln� sv�tlo.

 V~1.6 a~1.7 pat�� ,,anebo`` m�sto ,,a nebo``. V~1.6 je nutno alespo�
 doplnit slovo \emph{hlavn�}: ,,... vyza�ov�no \emph{hlavn�} jednou ...``,
 nebo� se v~z��ivk�ch krom� luminoforu uplat�uj� i~viditeln� spektr�ln�
 ��ry rtuti.

 Ve 3.1 nepat�� ��rka za ��slo 2.

 K~odstavc�m 4.1 a~4.2 viz odstavec v~�vodn� ��sti za v��tem p�ek��ek.

 Na konec 4.5 se hod� p�idat vysv�tlen� ,,... poskytnutou b�hem
 �ivotnosti v�bojky``.

 V~odstavci 4.6 se hod� rozli�it �ivotnost z��ivek a~�ist�ch v�bojek.

 Pokud jde o~ov��ov�n� �ivotnosti sv�teln�ch zdroj� a~jejich parametr� po
 uplynut� p��slu�n� doby provozu, lze doporu�it prop�j�it ochrannou zn�mku
 na dobu jen �ty� let. Po uplynut� t�to doby by v�robce m�l zve�ejnit (t��
 i~prost�ednictv�m �esk�ho ekologick�ho �stavu) detailn� statistick� �daje
 o~�ivotnostech z~praxe s~uveden�m u�ivatel�, a~tak� m��en� sv�teln�ch
 a~elektrick�ch parametr� po p��slu�n�ch dob�ch provozu. Doby provozu lamp
 lze registrovat vhodn�m elektronick�m za��zen�m, jeho� instalaci m��e
 v�robce s~u�ivateli dohodnout. Jen tak se mohou certifikovan� v�robky d�le
 prosazovat jako ,,success story``.


\subsection*{K technick� zpr�v�}

 ,,Technick� zpr�va pro v�robkovou kategorii \emph{Sv�teln� zdroje}`` je
 p�kn�m p��kladem podpory z�jmu o~to, jak se sv�tlo vytv��� -- pokud bude
 ve�ejn� dostupn�. Krom� snadn� eliminace souslov� ,,elektrick� energie``
 (tot�� plat� pro ,,sv�telnou`` a~,,tepelnou``) je pot�eba v~textu prov�st
 alespo� n�sleduj�c� �pravy.

 2. odstavec, 1. ��dek pat�� (nutn� vlo�ka je kurz�vou): ,,... teplotn�
 \emph{a v�bojov�} (nap�. z��ivky ...``. P�edposledn� �.: ,,... by�
 \emph{je} �asto nutno volit ...``.

 Konec prvn�ho odstavce na str. 2 by mohl zn�t (aby se nehovo�ilo
 nepat�i�n� o~nedefinovan�ch energi�ch): ,,... uv�st, �e u~levn�ch ��rovek
 pouze dv� a� �ty�i procenta v�konu tvo�� viditeln� z��en� a~u~��rovek
 halogenov�ch je to nejv��e dvakr�t v�ce. Valn� v�t�ina v�konu p�ipad� na
 infra�erven� z��en�, ��st na p��m� oh�ev prost�ed�, kter� je v~kontaktu
 s~ba�kou ��rovky.``

 Na str. 3 by posledn� v�ta prvn�ho bodu v��tu a) t�kaj�c�ho se rovn�ch
 z��ivek m�la zn�t: ,,Modern� tenk� z��ivky tak p�i stejn�m p��konu d�vaj�
 v�ce sv�tla ne� star� o~pr�m�rech 35~mm.``

 K~n�zkotlak�m v�bojov�m zdroj�m je nezbytn� doplnit v��et c), t�kaj�c� se
 \emph{nej��inn�j��ch} siln�ch sv�teln�ch zdroj�, toti� sod�kov�ch v�bojek
 (jak line�rn�ch, tak U-trubic).

 U~vysokotlak�ch v�bojek je nutn� pokra�ovat na konci v��tu b) nap��klad:
 ,,�ivotnosti vysokotlak�ch rtu�ov�ch v�bojek, \emph{tj. ... hodin}``

 V~n�sleduj�c�m odstavci je nutn� vysv�tlit zkratku ,,CDM``.

 Na str. 5 ve t�et�m odst. vysv�tlivek ad a) vypustit ,,viditeln�`` ze
 souslov� ,,sv�tlo viditeln�``. V~dal��m odstavci pat�� odd�lit ��rkou
 vedlej�� v�tu v~prvn�m souv�t�. Rovn�� odd�lit posledn� vedlej�� v�tu na
 za��tku odstavce ad b). Na konci dal��ho odstavce je nepochopiteln�
 souslov� ,,nez�vadn� po�kozen�``. ��rka chyb� i~za vedlej�� v�tou na
 za��tku ad c).

 Do obr. 7 se velmi hod� p�idat informaci, kolik korun se po��t� za jednu
 kilowatthodinu (aby to ka�d� z�jemce nemusel zji��ovat z~grafu), tj. �e
 asi 2,5.

 V~p�edposledn�m odstavci z~formulace \emph{tzv. ,,sklen�kov�ho efektu``}
 vypustit alespo� bu� ,,tzv.`` nebo uvozovky. L�pe pak napsat ,,...
 v~d�sledku \emph{zes�len�ho} sklen�kov�ho jevu``.

 V~z�v�re�n�m odstavci je prvn� v�ta zcela matouc�, srovn�-li se s~n�vrhem
 sm�rnice. V~onom n�vrhu se toti� pro vysokotlak� sod�kov� v�bojky uv�d�
 limit mno�stv� rtuti obsa�en� ve v�bojce. Zde je v�ak nepochybn� m�n�na
 rtu� uvoln�n� do ovzdu�� p�i spalov�n� uhl�, pot�ebn�ho na produkci
 elekt�iny pro sv�cen� -- a~t� je ��dov� v�ce i~v~p��pad� ��inn�ch v�bojek,
 a~o~dal�� ��d v�ce, pokud by se stejn� sv�teln� mno�stv� z�sk�valo pomoc�
 ��rovek. Rtu� je ale jen jedna z~mnoha �kodlivin, kter� p�i spalov�n� uhl�
 zamo�uj� prost�ed�, a~ur�it� ne ta hlavn�. Tou hlavn�, kter� bude m�t
 velk� vliv alespo� na deset generac� na�ich potomk�, jsou nepochybn�
 sklen�kov� plyny. Pro porovn�n� ekologi�nosti sv�teln�ch zdroj�, stejn�
 jako ve v�ech jin�ch p��padech, kdy jde o~toky surovin a~energie, je
 rozhoduj�c�m krit�riem ekvivalentn� mno�stv� oxidu uhli�it�ho, p�idan�ho
 do p��rodn�ho kolob�hu (\emph{ekvivalentn�} je v�raz, kter� znamen�, �e se
 ,,na CO$_2$`` definovan�m zp�sobem p�epo��t�vaj� i~dal�� sklen�kov�
 plyny).

\vfill \noindent
 Ekologick� institut Veronica, Brno, �erven 1999

\end{document}
