\input a4_12_cz.ltx

%\usepackage{times}
\addtolength{\headsep}{2\baselineskip}
\addtolength{\textheight}{-2\baselineskip}

\addtolength{\oddsidemargin}{-2mm}
\addtolength{\textwidth}{4mm}

\parindent=0mm \parskip=0.7\baselineskip

\pagestyle{myheadings} 
\renewcommand{\thepage}
 {\textit{\arabic{page}/6}}
\markright
 {\underline{Slavnostn� osv�tlen�? Ano, ale jinak! \hfill }} 


\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\clubpenalty=10000
\widowpenalty=10000

\begin{document}

\title{Slavnostn� osv�tlen�? Ano, ale jinak! \\[2mm]
\large{(K \emph{Technicko-ekonomick�mu zad�n� investice \\
 Slavnostn�ho osv�tlen� vybran�ch objekt� m�sta Brna}
 z~�nora 2002)}
}
\authjenhv
\date{15. dubna 2002}
\maketitle


\begin{htmlonly}
\tableofcontents
\end{htmlonly}


U� samotn� souslov� \emph{Slavnostn� osv�tlen�} ka�d�ho pot�� -- p�ipom�n�
p�ece kr�sn� chv�le, pozastaven� v~chvatu v�edn�ho �ivota, snad i~v�no�n�
z�itky z~d�tstv�. Zm�nit vzhled m�sta za sv�te�n�ch ve�er�, aby si
ka�d� uv�domil v�jime�nost chv�le a~spolu s~ostatn�mi se radoval, to by
jist� bylo moudr�.

Kdo ale za�ne listovat textem, kter� sv�m slibn�m n�zvem vzbuzuje nad�je na
p��le�itostnou prom�nu kousk� Brna v~m�sta pro spole�n� slaven�, a� ji�
sv�tk� k�es�ansk�ch, sv�tsk�ch nebo t�eba v�jime�n�ch ud�lost�, je z�hy
zklam�n. Hned na �tvrt� stran� zjist�, �e o~nic takov�ho v~��dn�m p��pad�
nejde.

Dozv� se toti�, �e ,,slavnostn� osv�tlov�n�`` m� trvat 4100 hodin
ro�n�. Slavnost� tedy m� b�t podle tohoto dokumentu ka�di�k� noc, od
setm�n� a� do rozedn�n�. Nu, jsou jist� takov� ,,no�n� pt�ci``, kte��
se soumrakem za�nou oslavovat a~nep�estanou do sv�t�n�. �e by to ale
vydr�eli noc co noc, o~tom velmi pochybuji. To by nezvl�dli ani na�i
b�jn� p�edkov�, kte�� jak zn�mo v�ichni um�li hodovat i~�trn�ct dn�
v~kuse.

Shrnuto stru�n�, dokument navrhuje, aby se ve m�st� sv�tilo zase o~kus
v�ce ne� doposud, a~to trvale. Jde prost� o~instalaci spousty dal��ch
sv�tlomet�, kter�, kdy� u� se instaluj�, by byl h��ch naplno
nepou��vat.  V~Brn� se zkr�tka m�me radovat po��d nebo alespo� v~noci.

To je samoz�ejm� nesmysl a~bylo by mo�n� skon�it odsouzen�m, �e se
jedn� o~paskvil, jeho� jedin�m skute�n�m c�lem je byznys pro zainteresovan�
osoby a~firmy, bez ohledu na d�sledky pro v�echny ostatn�. O~z�m�r,
\emph{kter� by se rozhodn� realizovat nem�l}! 
 
Pou�ijme ale m�n� p��kr� slova. Poskytnout n�kdy v�znamn�m budov�m
pomoc� vhodn�ho osv�tlen� slavnostn� ve�ern� r�bu, to jist� rozumn�
my�lenka je a~stoj� za to se zamyslet, jak na to. V��me, �e
navrhovatel� byli vedeni dobr�m �myslem, hledejme tedy cestu, jak
na�emu m�stu skute�n� prosp�t a~vyu��t jejich iniciativy.
Ve velmi pozm�n�n� podob�, jako s�rie jednotliv�ch
pe�liv� p�ipraven�ch, postupn� kriticky hodnocen�ch
a~zdokonalovan�ch realizac�, by mohla Brnu prosp�t.
\emph{V sou�asn� podob� je ov�em toto Zad�n� nezbytn� odm�tnout.}


\section{D�sledky osv�tlov�n� budov}

V~dokumentu nen� ani slovo o~d�sledc�ch takov� zm�ny, tedy krom�
n�klad� na instalaci (7 mili�n�) a~provoz on�ch sv�tlomet�. Z~udan�ch
provozn�ch n�klad� (redukovan�ch, zd� se, pouze na platby za
elekt�inu, 370 tis�c korun ro�n�) lze snadno vypo��tat, �e by
realizace dle projektu p�inesla nejen zna�n� v�daje, ale tak� asi sto
pades�t tis�c kilogram� p�idan�ch ro�n�ch emis� oxidu uhli�it�ho. Ale
ony by byly i~mnoh� jin� d�sledky.

\subsection{�patn� sm�rovan� sv�tlo}

P�i b�n�m zp�sobu osv�tlov�n� budov se nepou��vaj� tak dokonal�
sv�tlomety, jako v~divadle. T�m mysl�m takov�, kter�ch si div�k ani
nev�imne, vid� jen promy�len� osv�tlenou sc�nu a~d�n� na n�. Mnoh�
brn�nsk� budovy jsou dnes ale osv�tleny tak, �e z~leckter�ho m�sta je
t�m nejn�padn�j��m ne ona budova, ale oslniv� �st� n�kter�ho 
z~reflektor�, nez��dka je vid�t i~samotn� v�bojka v~n�m, se
stotis�ckr�t vy���m jasem, ne� m� osv�tlen� fas�da. Nejen, �e se t�m
odv�d� pozornost od toho, na co m� b�t up�ena. Je to sou�asn� i~riziko
bezpe�nostn�, hlavn� pro lidi s~nedokonal�m zrakem, co� jsou vlastn�
v�ichni, co u� nejsou mlad� -- o�i se toti� se st���m st�vaj� st�le
m�n� pr�hledn� a~v�ce sv�tla se v~nich rozptyluje. Sv�tlo, kter� do
nich zbyte�n� dopad� ze sv�tlomet�, pak v�e ostatn� zahaluje do m�rn�
mlhy. Je to nebezpe�n� pro star�� chodce, pro �idi�e a~t�m vlastn� pro
v�echny, koho mohou ohrozit. Je mo�n�, �e nov� realizace maj� b�t
�pln� jin�ho druhu, �e sv�tlo m� b�t u~nich sm�rov�no stejn� precizn�,
jako v~divadle -- ale o~tom nen� v~dokumentu ani zm�nka.

Krom� sv�cen� lidem do o�� m�v� nedokonale sm�rovan� sv�tlo je�t�
jeden d�sledek. Pokud se netref� na budovy, jde nad nimi do ovzdu��.
To nen� nikdy �pln� pr�hledn� (kdyby bylo, pak by obloha byla ve dne
�ern� jako na M�s�ci), a~i~za nejkr�sn�j��ch noc� se rozpt�l� a�
�tvrtina takov�ho sv�tla ve vzduchu zp�t na zem. Vydatn� pak p�isp�v�
k~tomu, �e jsou Br�an� i~lid� v~dalek�m okol� Brna okradeni o~pohled
na n�dheru sv�tel p��rodn�ch, kter� je zdarma a~bez �kodliv�ch
d�sledk�: toti� o~pohled na hv�zdy, Ml��nou dr�hu, ob�as (jako
v~posledn�m m�s�ci) i~velkolepou kometu a~p�rkr�t za desetilet�
i~�chvatnou hru pol�rn� z��e. V���c� �lov�k by mohl ��ci, �e pohrd�me
dary, kter� v�emu �iv�mu tvorstvu kdysi dal B�h. Kdo m� to �t�st�, �e
ob�as vid� jasn� no�n� nebe bl�zk� p��rodn�mu, bez ru�en� lidsk�mi
sv�tly, asi mi d� za pravdu, �e takov� chv�le slavnostn� r�z m� 
a~vskutku d� zapomenout na v�edn� trampoty.

Kdy� je vzduch kaln�, objev� se nad budovou osv�tlenou b�n�m nedbal�m
zp�sobem je�t� dal�� jev: proudy sv�tla m���c� vzh�ru jako vzty�en�
ohony. Kdy� se �lov�k bl��� zd�lky k~obci, kter� m� sv�j kostel
velkoryse zalit� sv�tlem, upout� ho takov� jev �asto d��ve, ne� kostel
v�bec zahl�dne. Co takov� vzh�ru m���c� sv�teln� prsty symbolizuj�,
o~tom nech� ka�d� p�em��l� s�m.

Zkr�tka, v~zad�n� osv�tlen� v�znamn�ch budov je pot�eba uv�st po�adavek, �e
v�echno sv�tlo z~reflektor� dopadne skute�n� jen na danou budovu, a~to tak,
aby nevadilo lidem, kte�� se pohybuj� kolem n� (nelze tedy nap� sv�tit
zhruba vodorovn� do v�chodu, ze kter�ho n�kdo m��e j�t). Doc�lit toho
technicky v�dycky lze (n�kde nap��klad t�m, �e se sv�t� z~hloubky
st�echy sousedn� budovy, v~n�� je p��slu�n� kousek krytiny tvo�en tabul�
,,autoskla`` m�sto ta�kami, jinde dostate�n� hlubok�mi a~st�n�n�mi
reflektory, jako v~divadle).


\subsection{Sv�tlo v~noci �kod�v�}

Ani v�born� sm�rovan� sv�tlo, kter� by se p��mo z~reflektor� nemohlo dostat do
o�� Br�an� nebo n�v�t�vn�k� na�eho m�sta, nen� ale bez vedlej��ch d�sledk�.
Osv�tlen� fas�da toti� vydatn� sv�t� do oken hlavn� prot�j��ch dom�. Za
n�kolika slavnostn�ch ve�er� do roka by to jist� nebyl ��dn� probl�m, v�ak
d�ti nakonec usnou i~za sv�tla. Ale p�i sv�cen� ka�d� ve�er to u� po��dn�
probl�m je, pro ka�d�ho, kdo tam tehdy sp�. P�inejmen��m je pot�eba
osv�tlen� ztlumit po des�t� hodin� (stejn�, jako se tehdy u� nem� d�lat
r�mus) a~k~p�lnoci vypnout �pln�. Sv�tlo v~noci ru�� sp�nek v�ech, i~t�ch,
kte�� si mysl�, �e jim nevad�. To je samoz�ejm�, ostatn� se trval� sv�cen�
pou��v� k~dept�n� v�z��. V�decky se r�zn� �kodliv� d�sledky no�n�ho sv�tla
teprve za��naj� studovat, on to je toti� nov� probl�m -- tak ohromn�
mno�stv� sv�tla p�ed deseti, dvaceti, nato� pades�ti lety toti�
zven�� do oken v~noci nepadalo.

P�ed osv�tlen�m jak�koliv budovy je tud�� pot�eba se nejd��ve zeptat
lid�, kte�� bydl� v~okol�, jestli n�hodou t�m sm�rem nemaj� lo�nici.
Pokud ano, je nep��pustn� sv�tit v�ce ne� snad deset ve�er� (ne noc�!)
do roka. To odpov�d� zv��en� p��rodn�ho ru�en� (za jasn�ch noc� kolem
�pl�ku) na dvojn�sobek, snad to je�t� nevad�. Samoz�ejm�, pokud toho
sv�tla do oken nen� mnohem v�ce ne� od M�s�ce, jako �e jej b�v� v�ce
klidn� stokr�t!

Ostatn�, osv�tlen�m budov �i reklamn�ch ploch trp� u� dnes stovky �i
tis�ce Br�an�, v�domky �i nev�domky. Tma je pro zdrav� sp�nek a~zdrav�
v�bec velmi podstatn�, okr�dat o~ni kohokoliv je velmi nezodpov�dn�.
Komu jde do oken  v~noci elektrick� sv�tlo zven��, m�l by ve vlastn�m
z�jmu (�i z�jmu sv� rodiny) rychle po��dat o~n�pravu.\footnote
{V�n� z�jemci 
o~vliv sv�tla na zdrav� je�t� maj� �anci p�ihl�sit se na sv�tov� sympozium
s~t�mto zam��en�m 2. a~3. kv�tna v~Kol�n�, viz
\h{www.uni-koeln.de/symposium2002}.}

(Pom�j�m zde zhoubn� vliv no�n�ho osv�tlov�n� na �ivou p��rodu, tam
jde  o~venkovn� osv�tlen� v�bec, kdo n�kdy jde t�eba z~n�dra�� ve dv�
r�no a~sly�� zp�vat naplno pt�ky, jako by bylo u� r�no, asi si
uv�dom�, jak se sv�t zm�nil, v�ce o~tom v�sledky prvn� sv�tov�
konference \h{www.urbanwildlands.org}.)


\section{Jak tedy na to}

Kdy� za��n� p�edstaven� v~divadle, tak se sv�tla nep�id�, ale ubere: zhasne
se v~hledi�ti, lid� ztichnou, slavnostnost chv�le vrchol�. Promy�len�
sm�rovan� sv�tlo upout� pozornost div�k� k~tomu, co je pot�eba: k~n�kter�m
p�edm�t�m na sc�n�, k~t�m �i on�m osob�m, nikdy si ale nem�me v�imnout
sv�tlomet� samotn�ch.

Aby vynikla n�jak� budova, mus� p�edev��m ,,ztichnout`` ru�iv� v�ci
kolem n�. �e nemaj� b�t n�padn� reflektory, kter� ji osv�tluj�, to u�
v�me. Nesm�j� ale ru�it ani lampy uli�n�ho osv�tlen�. To lze za��dit
dv�ma zp�soby. Bu� tam mus� b�t jen takov� lampy, kter� sv�t�, jen kam
maj�, tj. pod sebe (takov�ch u� na�t�st� v~centru Brna hodn� je). Nebo
se mus� ty, kter� sv�tlo sm�ruj� nedbale, i~lidem do o��, hodn�
ztlumit nebo rad�ji vypnout. Nebudou ostatn� pot�eba, prostranstv�
p�ed budovou m��e b�t kvalitn� nep��mo osv�tlen� pr�v� jej� fas�dou
(podobn�, jako b�v� ve dne dokonale osv�tlov�no zata�enou oblohou).
Ide�ln� je samoz�ejm� oboj� sou�asn�: dokonale, jen strm� dol�
sm�rovan� sv�tlo uli�n�ch lamp,  nav�c je�t� ztlumen�,  aby i~skromn�
nasv�tlen� fas�da byla mnohem sv�tlej�� ne� chodn�k pod n�. 

Jako ilustraci pou��v�m d�vno p��klad dobr�ho a~�patn�ho u�itele. �patn�
u�itel neklidnou t��du p�ek�ikuje, ale stejn� si nikdo nev��m�, co ��k�.
Tak si po��n�me, pokud na budovu obklopenou spoustami oslniv�ch lamp
,,napereme`` dal�� kilowatty sv�tla. Dobr� u�itel z�stane naproti tomu ti�e,
leda gestem pom��e tomu, aby t��da ztichla. Pak m��e hovo�it klidn�m hlasem
a~p�esto upoutat sv� poslucha�e -- jen takov� vyu�ov�n� je ��inn�. Podobn�,
k~upout�n� pozornosti na budovu �i l�pe na jej� d�le�it� detaily nen�
pot�eba spousta sv�tla, mnohem ��inn�j�� je potla�it okoln� ru�en�.

Jinou ilustrac� mohou b�t V�noce. Slavnostn� atmosf�ru nevytvo��me 
v~rozsv�cen�m pokoji zapnut�m reflektor�, m���c�ch na v�no�n�ch stromek.
Doc�l�me ji zhasnut�m, kdy n�s okouzl� sv�t�lka mnohem slab�� (snad jimi
napodobujeme hv�zdy na nebi). Slavnostn� ve�e�i nepod�v�me pod siln�mi
sv�tly, jist� u�ite�n�mi pro denn� pr�ci v~budov� bez oken, ale sp�� jen
se sv��kami na stole. V~luxusn�ch restaurac�ch v�d�, �e nadbytek sv�tla
�kod�, a� to n�kdy d�l� probl�m, �e �lov�k moc nevid� na skv�l� pokrm,
kter� j�.

Zm�nka o~detailech nebyla n�hodn�. Budovu, zalitou celou sv�tlem, m��eme
m�t na o��ch cel� den. Ve�er se objevuje nov� mo�nost: zd�raznit to, co ve
dne unik� pozornosti. I~divadlo se d� hr�t venku ve dne, ale u� v~dob�ch
p�ed elektrick�m sv�tlem se �asto vyu��valo dal��ch dimenz�, kter�
poskytuje um�l� sc�nick� osv�tlen�, i~kdy� to neb�valo v�bec levn�.

U~chr�m� tak asi nebudeme v~noci zd�raz�ovat �t�hl� �pice jejich v��,
kter� se ve dne r�suj� proti sv�tl� obloze jako ta nejn�padn�j�� jejich
��st. Odraz Slunce na zlacen� kouli (jak� b�v� pod k���kem na vr�ku takov�
�pice) tak� v~noci nijak kloudn� nenapodob�me. Zato m��eme zd�raznit
�lenitost ni��� ��sti v�e, sp��e asi decentn�mi sv�tly um�st�n�mi uvnit�
n�, ne� svazky sv�tla zd�li. Svazek sv�tla m��e zv�raznit souvislej��
plochu fas�dy, �ekn�me rosetu a~sochy nad vchodem. Chr�m by tak m�l ve
slavnostn�m osv�tlen� uk�zat tv��, kter� si ve dne moc nev�imneme.

Ve slavnostn�m... ale v�dy� takov� kousky chr�mu (nebo t�eba star� radnice)
mohou b�t tak p�sobiv�, �e alespo� n�co z~t� kr�sy bychom cht�li v�dat i~za
v�edn�ch ve�er�. Souhlas�m. Skromn� osv�tlen� si zvl�t� v�znamn� budovy
(rozum� se, jejich detaily) zaslou�� mo�n� ka�d� ve�er, aspo� do des�t�
hodiny, v~l�t� i~do jeden�ct�. 

Jak tedy m�t n�jakou ozdobu pro v�edn� den, a~p�esto m�t mo�nost zd�raznit
i~ve�ery slavnostn�? Nejjednodu��� mo�nost�, p��znivou �ivotn�mu prost�ed�
i~napom�haj�c� lidem polevit v~ka�dodenn�m b�hu, je ve sv�tek v�razn� ztlumit
,,provozn� osv�tlen�`` ulic, alespo� v~okol� osv�tlen� pam�tky. 
Technicky to v~Brn� um�me jako m�lokde jinde, v�echna �est Technick�m
s�t�m, jen to skute�n� v�ude pou��vat, zejm�na tam, kde to m� i~jin�
d�vody.\footnote
{Tlumit v�razn� ve�ejn� osv�tlen� se mo�n� zdr�haj� pod vlivem pov�ry, 
�e v�ce sv�tla znamen� ni��� kriminalitu. To je drah� a~nesmysln�
pov�ra, vyp�stovan� stoletou propagandou. Podrobn�ji o~tom viz
\h{svetlo.astro.cz/kriminalita}.}

Dopl�uj�c� mo�nost� je pro slavnostn� chv�li n�jak� sv�tlo i~p�idat, kde
a~kdy by to ale bylo vhodn�, to je ot�zka. Bylo by mo�n� provozovat
v�ednove�ern� osv�tlen� budovy jako tlumen� a~ve sv�tek jej zes�lit 
-- ��inn�j�� a~levn�j�� ale je, jak uvedeno v��e, 
naopak ubrat osv�tlen� okoln�ho. Bylo by tak� mo�n� zapnout ve sv�tek
jeden �i dva dal�� �zce sm�rovan�  reflektory, u~nec�rkevn�ch budov
v~takov� ve�er budou zajist� nam��en� na �eskou vlajku. 


\subsection{Na co jist� nesv�tit}

Jedn�m ne�varem, ji� zm�n�n�m v��e, je sv�cen� na tenk� �pice chr�m�.
Jako z�le�itost pro jedin� ve�er v~roce, toti� sv�tek dan�ho svat�ho,
je to snad v�c p�ijateln�. Jinak ale produkuje tak velk� sv�teln�
zne�i�t�n�, �e je nutn� se mu po naprostou v�t�inu roku vyhnout (leda,
�e by bylo vytv��eno d�mysln� nap�. sv�tlovody shora). Ostatn� 
v~jin�ch zem�ch se na katedr�ly tak vysoko nesv�t�, asi i~proto, �e to
b�v� v~zakalen�m vzduchu zcela kontraproduktivn�, vinou artefakt�
patrn�ch kolem v�� a~nad nimi. 

Druh�m, m�n� zn�m�m, ale asi velmi z�va�n�m, je sv�cen� na vegetaci.
Stejn� jako my lid�, i~cel� ostatn� p��roda se odjak�iva vyv�jela 
v~rytmu st��d�n� dne a~noci, p�i�em� noci nebyly v�echny stejn�,
projevovaly se v~nich n�padn� prom�ny M�s�ce. V�zkumy, prokazuj�c�
z�va�nost destrukce p��rodn�ch no�n�ch pom�r�, jsou v�t�inou teprve 
v~po��tc�ch. Drastick� dopad m� um�l� osv�tlov�n� na v�echny vodn�
ekosyst�my, kter� pr�v� st��d�n� temn�ch noc� a~t�ch sv�tl�ch kolem
�pl�ku vy�aduj�. U~suchozemsk� vegetace existuj� jednotliv�
pozorov�n�, jak je no�n�m osv�tlen�m po�kozov�na, nap�. habitus
strom�. V�ce se op�t lze dozv�d�t na adrese \h{www.urbanwildlands.org}
(nebo v~aktualizovan�m rozs�hl�m soupisu LiteLynx (tm), viz
t�eba \h{svetlo.astro.cz/litelynx}). Ale on takov� vliv je i~n���m, co
m��e ka�d� snadno o�ek�vat i~na z�klad� znalost� ze z�kladn� �koly: ve
dne vegetace asimiluje, tj. pohlcuje oxid uhli�it� z~ovzdu�� a~naopak
uvol�uje kysl�k, v~noci naopak respiruje, tj. ��st uvoln�n�ho kysl�ku
zase pohlt�. Tento z�kladn� cyklus je ��zen sv�tlem -- a~pokud jej 
v~noci neubude alespo� na �rove� p��rodn�ho m�s��n�ho osv�tlen�, je
skoro jist� cyklus nabour�n.\footnote  
 {Nad r�mec �koly je pot�eba dodat, �e schopnost rostlin vn�mat i~velmi
slab� sv�tlo je ��asn� vysok�, ostatn� laicky mne napad�, �e jinak by
si to asi kl��ky brambor v~t�m�� �ern�m sklep� neum�ly nam��it k~ok�nku
kdesi v~rohu.}

Na vegetaci se zkr�tka sv�tit nem� nebo se m� sv�tit co nejm�n�.
Ur�it� pak je nep��pustn� sv�tit na chr�n�n� stromy, tam by m�la
sta�it i~pouh� nejistota, jestli by jim to n�hodou nemohlo �kodit,
abychom se tomu vyhnuli (tomu se ��k� princip p�edb�n� opatrnosti,
zde ale u� v�me, �e jim to t�m�� ur�it� vad�). Jeden z~navrhovan�ch
objekt� ,,zasluhuj�c�ch osv�tlen�`` je bohu�el pr�v� takov�, toti�
chr�n�n� platany na Bratislavsk� ulici. Osv�tlit je ve�er v~�hrnn�
dob� �ty�iceti hodin do roka, to by snad nevadilo. Sv�tit na n� �ty�i
tis�ce hodin ro�n�, to by za deset dvacet let nemuselo b�t co chr�nit. 

Z�m�r osv�tlit platany (jinde je zase zmi�ov�n park, i~tam no�n�
sv�tlo vad� �ivotu v~n�m, je�k�m, pt�k�m, netop�r�m a~kdov�komu je�t�)
je bohu�el jasn�m d�kazem toho, �e p�edkladatel� cel�ho dokumentu 
o~d�sledc�ch no�n�ho osv�tlov�n� mnoho nev�d�. Je proto nanejv��
nal�hav�, aby o~n�m nerozhodovali. P�edstaven� v~divadle tak� ne��d�
technici, opravuj�c� sv�tidla, ale re�is��i.


\section{Z�v�rem}

P�id�vat um�le sv�tla v~noci nen� jen tak -- nad ka�dou takovou zm�nou
je pot�eba se d�kladn� zamyslet. U� proto, �e takov� sv�tlo v~noci
p�edstavuje v�znamnou zm�nu v~p�irozen�m stavu prost�ed�. Ne nadarmo
uv�d� nov� z�kon o~ovzdu�� (86/2002 Sb.) mezi r�zn�mi druhy zne�i�t�n�
i~zne�i�t�n� sv�teln�. 

Brno nebude zdrav�j�� a~kr�sn�j�� jednodu�e t�m, �e v~n�m sv�tla 
v~noci p�ibude. Zv�raznit dal�� jeho architektonick� skvosty �i
symboly, to nen� �patn� my�lenka. Jak to ale ud�lat nejl�pe, to je v�c
jin�. Ur�it� by pomohlo, kdybychom se inspirovali v~zem�ch, kde maj�
��asn�ch pam�tek je�t� v�ce, nap��klad v~takov� It�lii, a~to nejen ze
sou�asn� praxe, ale i~z~diskus� kolem n� a~snah do budoucnosti,
zejm�na  v~Lombardii, kter� o~kvalitn�m, nepl�tvav�m budouc�m
osv�tlov�n� m� ji� dva roky z�kon -- ostatn� je Lombardie partnerem
na�eho kraje. 

�e ani sou�asn� osv�tlov�n� budov v~Brn� nen� moc v~po��dku, o~tom
sv�d�� �pilberk, z���c� do noci bez lid� ka�d� den a� do r�na. Pro
koho (pro kosy v~parku, aby v~noci nepod�imovali, fl�ka�i), za ��
pen�ze? Pra�sk� hrad (p�i v�em brn�nsk�m patriotismu p�ece jen symbol
v�znamn�j��) je osv�tlov�n jen do p�lnoci �i v~l�t� do jedn� v~noci,
ob� jen a~jen kv�li turist�m, kter�ch p�ece jen po no�n� Praze chod�
tak stokr�t v�ce ne� po Brn�. Zodpov�dn� �lov�k z~Hradu mi s�m �ekl,
�e jej trochu mrz�, �e n�kdej�� praxe sv�tit na hrad jen p�i
slavnostn�ch p��le�itostech se rozplynula v~ka�dodennost. Praha pravda
z~no�n�ho turistick�ho ruchu hodn� �ije, n�jak� osv�tlen� Hrad�an je
asi na m�st� ka�d� ve�er (ot�zka je, jestli \emph{cel� ve�er}). Shodli
jsme se, �e do budoucna je vhodn� hledat mo�nosti jak odli�it jejich
osv�tlen� v�edn� od slavnostn�ho, toho by se m�lo doc�lit p�i
nejbli��� rekonstrukci osv�tlovac� soustavy. 

Kvalitn� venkovn� osv�tlov�n�, takov�, kter� m� minimum �kodliv�ch
d�sledk�, je v�c dob�e dosa�iteln�. Precedent� a~vzor� je ve sv�t� u�
dostatek, postupn� p�ib�v� i~�esk�ch text� na toto t�ma. Zkvalitnit
ve�ejn� osv�tlen�, ozdravit tak m�sto a~p�itom hodn� u�et�it (krom�
pen�z jde i~o~ochranu klimatu), to je pln� v~rukou m�stsk� samospr�vy
-- m�loco m� tak pln� ve sv� kompetenci. M�sto Brno m� nav�c
v�hodu, �e jeho jedna instituce, toti� Hv�zd�rna, se touto
problematikou u� l�ta zab�v�, a~bylo by tak p�irozen�, aby ji m�sto
pov��ilo starost� o~zlep�en� sv�ho no�n�ho vzhledu. 
M��e na to pamatovat i~ve sv�m rozpo�tu -- t�eba odhadnutou desetinou z~��stky,
kterou d�ky takov�mu nez�visl�mu fyzik�ln�mu poradenstv� u�et�� z~n�klad�
na osv�tlov�n�. 

Jen na odborn�c�ch (jak t�ch, kte�� sv�tla instaluj�, tak t�ch, kte��
v�sledek jejich pr�ce hodnot� v~�irok�m kontextu) by to ale p�esto
z�stat nem�lo. Um�l� venkovn� osv�tlen� se dot�k� �ivota ka�d�ho
ob�ana, nen� od v�ci dozv�d�t se o~n�m v�ce. Dal�� �ten� (v�. tohoto)
je dnes snadno dostupn� z~internetov� adresy \h{svetlo.astro.cz},
speci�ln� k~osv�tlov�n� chr�m� jsem v~lednu ud�lal kr��ek dopisem
spolu��kovi na brn�nsk� biskupstv�, viz
\h{amper.ped.muni.cz/jenik/letters/public/msg00048.html} (a~odkazy na
osv�tlov�n� pam�tek z~n�j).  
Kdo k~internetu nem� zrovna bl�zko, m��e z�skat n�kter� hlavn� texty 
i~osobn� na hv�zd�rn�, pokud se se mnou spoj� (tel. na hv�zd�rnu je 43
23 90 96), velmi r�d se ka�d�mu z�jemci o~lep�� ve�ejn� osv�tlen� budu
v�novat. 


\end{document}
