\documentclass[11pt]{article}
\usepackage{czech}
\usepackage{multicol}

\usepackage{times}

\clubpenalty=10000
\widowpenalty=10000


% to have 15mm margins on A4 paper:
 \textwidth 210mm
 \textheight 297mm
 \addtolength{\textwidth}{-30mm}
 \addtolength{\textheight}{-40mm}
% \footskip 0mm                          % comment this line for numbered pages
 \addtolength{\textheight}{-\footskip}
 \pagestyle{myheadings}           % comment this line for numbered pages
 \renewcommand{\thepage}{\textit{\arabic{page}/3}}
 \markright{\underline{\large 
 Revoluce ve venkovn�m osv�tlov�n�: sv�tit jen tam, kam je pot�eba
  } \hfill }
 
 \topmargin=-10.4mm
% \headsep 0mm
% \headheight 0mm
 \addtolength{\textheight}{-\headheight}
 \addtolength{\textheight}{-\headsep}
 \oddsidemargin=-8.4mm
 \addtolength{\columnsep}{4mm}


\parskip=\baselineskip \parindent=0mm
%\input symb_jh.lt
\input mypdfnb.lt
\input myhtml.lt

\begin{document}

\title{
  Revoluce ve venkovn�m osv�tlov�n�: \\ sv�tit jen tam, kam je pot�eba
       }
\author{RNDr. \JH}
\date{18. z��� 2001}

\maketitle

\begin{center}

\begin{comment}

Abstrakt:


Kvalitn� venkovn� osv�tlov�n�, kter� propaguje International Dark-Sky
Association, kone�n� za��n� b�t v~n�kter�ch oblastech samoz�ejm�. V�ichni
v�znamn� v�robci u� v�d�, o~co jde, a~ve sv�ch programech maj� i~kvalitn�
sv�tidla, kter� pos�laj� sv�tlo jen tam, kam pat��. Co br�n� tomu, aby
v�ichni z�kazn�ci objedn�vali jen ,,full cut off`` v�robky? Nepochybn� jen
nev�domost. Nesv�t�-li se venku do o��, do oken a~do nebe, z�sk�vaj� t�m
v�ichni: nen� lep��ho p��kladu win-win strategie. Poster uk�e p��klady
kvalitn�ch pln� clon�n�ch sv�tidel a~v�voje (i~legislativn�ho)
v~nejpokro�ilej��ch oblastech sv�ta.

Dal�� informace viz \h{svetlo.astro.cz}
a~\h{www.darksky.org}. 
Dotazy r�zu ne �ist� osobn�ho pros�m
sm�rovat do ve�ejn�ho www-mailinglistu \amper{svetlo}
(tj. pos�lat na \wwwm{svetlo@amper.ped.muni.cz}).

Public discussion in English (or German) welcome on
\amper{darksky} (can be e-mailed to
\wwwm{darksky@amper.ped.muni.cz})

\end{comment}

Abstract:

Quality outdoor lighting, promoted by the International Dark-Sky
Association, begins to be a matter-of-course somewhere. Most
producers make some fixtures that shine just in the
needed direction. What prevents customers to order the 
full cut-off products only? Lack of knowledge.
Eliminating glare is a prime example of a 
win-win strategy. The poster will show examples of fully shielded
lighting fixtures and of development (incl. legislation) in the most
advanced regions of the world.

More info at \h{www.astro.cz/darksky} (\h{svetlo.astro.cz} in Czech).
Public discussion in English/German welcome on
\amper{darksky} (\wwwm{darksky@amper.ped.muni.cz}), in Czech/Slovak on
\amper{svetlo}.

\end{center}

\begin{multicols}{2}

Koncem osmdes�t�ch let se rozvinula organizovan� snaha, zabr�nit prudce
rostouc�m �kodliv�m ��ink�m venkovn�ho osv�tlen�. Ty se sice v~naprost�
v�t�in� p��pad� od t� doby je�t� zv�t�ily jak co do �zem�, tak co do
stupn� �kodlivosti, ale sou�asn� se od t�e doby za�aly mno�it p��pady
osv�tlov�n� kvalitn�j��ho, se �kodliv�mi ��inky naopak klesaj�c�mi. 

Abych nek�ivdil pr�kopn�k�m kvalitn�ho osv�tlov�n�, prvn� novodob�
p��klady osv�tlovac�ch soustav, kter� �kod� co nejm�n�, se vyskytly u� 
v~l�tech �edes�t�ch. Bylo to v~okol� n�kolika nejv�znamn�j��ch
observato��.

Pro� novodob�? P�ece u� d�vno p�ed nimi bylo kvalitn� osv�tlov�n�
samoz�ejm� na �eleznici, alespo� t� C\&K, tedy na�� rakousko-uhersk�. Jak
jinak si vysv�tlit, �e a� doned�vna z~n�j bylo m�lo v�jimek i~na �eleznici
�esk�, a~dosud je dodr�ov�no spolkov�mi dr�hami rakousk�mi -- ty pr�
kupuj� v�hradn� pln� clon�n� sv�tidla, tedy FCO podle krit�ri� IESNA. 

Lze nam�tnout, �e star� sv�tidla u��van� na �eleznici
nejsou p��kladem nejvy��� kvality. V~tom z�kladn�m ale kvalitn� jsou: 
slou�� pr�v� jen k~osv�tlov�n�, ne k~osl�ov�n�. Pom�rn� kvalitn� jsou 
i~z~hlediska ��innosti: sv�tlu nestoj� v~cest� ��dn� �pinav� doln� kryt. 
Jist�, matn� povrchy jejich reflektor� sv�tlo moc ��inn� ven nepos�laj�,
zejm�na, kdy� zest�rnou. Rozlo�en� sv�tivosti tak� nen� nejv�hodn�j��, je
to prost� kos�nov� z��i�, tak�e koleji�t� moc rovnom�rn� osv�tlen� nen�. 
Ale jako p��klad kvalitn�ho osv�tlov�n� s~pou�it�m low-tech je to dobr�
historick� vzor. Na elektrick� trakci bez �ern�ch aerosol� slou�� dnes
jist� l�pe ne� d��v. 

Pro� se doned�vna takov� kvalitn� osv�tlen� i~na �esk� �eleznici udr�elo? 
Proto�e je d�le�it� pro bezpe�nost jej�ho provozu. To hlavn�, co mus�
strojv�dci vid�t, jsou sign�ln� sv�tla. Vid�t osv�tlen� n�dra�� je tak�
u�ite�n�, ale sv�tidla sama b�t vid�t nemaj�, to jen rozptyluje pozornost
(v~p��zniv�m p��pad�, kdy� jsou jejich jasy a~jasnosti mal�) nebo dokonce
zt�uje viditelnost sign�ln�ch sv�tel, kter� se mohou st�t na pohled 
i~slab�� (a~to je u� hodn� nebezpe�n�). 

Jak to, �e se nad pln� clon�n�mi sv�tidly objevila na n�dra��ch nov�,
extr�mn� obt�uj�c� �irok� okol� a~nutn� koliduj�c� se sign�ln�mi sv�tly,
to nev�m, asi o~tom ,,vin�ci`` moc nep�em��leli. 

Jin� p��klad, kdy se vinou sv�tidel s~nenulovou horizont�ln� sv�tivost� d�
jen velmi t�ce orientovat, znaj� v�ichni, kdo v~noci naviguj� 
v~pob�e�n�ch nebo vnitrozemsk�ch vod�ch. P��stavn� maj�ky a~v�bec sv�teln�
zna�en� (t�eba kotv�c�ch lod�) se top� v~mo�i mnohem siln�j��ch sv�tel a~je
obt��n� je v�bec naj�t, nato� podle nich bezpe�n� plout. Nen� divu, �e
p�ib�v� nehod.

Ve Spojen�ch st�tech sice ubylo za posledn�ch deset let dopravn�ch nehod,
ale p�ibylo nehod s~��ast� star��ch osob. Je pravd�podobn�, �e vinu
na tom nese rostouc� no�n� osv�tlen� komunikac�: �idi�i s~m�n�
pr�hledn�mi �o�kami a~sklivci, a~to za��naj� b�t po �edes�tce v�ichni,
vid� vinou lamp, kter� jim sv�t� do o��, na cestu �asto h��e, ne� kdyby
tam ��dn� lampy nebyly. 

P�itom se o~venkovn�m osv�tlen� �asto ��k�, �e zvy�uje no�n� bezpe�nost.
Spr�vn� tvrzen� je, �e m��e zvy�ovat, pokud se jeho zapnut�m zv�razn� jen
to, co se zv�raznit m�, a~pokud se to zv�razn� p�im��en� situaci. 


Rozhoduj�c�m krokem k~tomu, aby se osv�tlen� p�estalo v�t�inou jen
zhor�ovat, byl vznik International Dark-Sky Association v~roce 1988, viz
\h{www.darksky.org}.

N�zev \emph{Spole�nost pro temn� nebe} velmi dob�e vystihuje, o~co jde. 
Hlavn� je, nesv�tit sm�rem vzh�ru do vzduchu, by� i~jen velmi m�lo
vzh�ru, t�m�� vodorovn�. T�m�� vodorovn� sv�tlo je nejhor��: to,
kter� neosl�uje lidi v~d�li, se ve vzduchu postupn� rozpt�l� a~vede 
k~tomu, �e v~obydlen�ch oblastech u� nen� nikde �ist� p��roda. Pokud takov�
sv�tlo z~lamp pry� nep�jde, valn� v�t�ina �kodliv�ch d�sledk� venkovn�ho
osv�tlen� t�m odpadne. Rozli�it dobr� sv�tidla od �patn�ch m��e
kdokoliv na prvn� pohled -- dobr� sv�t� jen do jednoho, toti� doln�ho
poloprostoru, d�ky sv� konstrukci. V�echny body sv�tidla, kter� sv�t� nebo
vytv��en� sv�tlo odr�ej� �i rozptyluj�, mus� b�t p�i pohledu z~vodorovn�m
sm�rem schov�ny za nepr�hledn�m krytem. Zpravidla m�vaj� dole vodorovn�
(tvrzen�) sklo, mohou b�t ale v~nouzi (jako star� na �eleznici) i~bez
jak�hokoliv spodn�ho krytu. 

Nejhojn�ji potk�v�me neosl�uj�c� sv�tidla na venkov� -- je-li v~�ad�
oslniv�ch lamp v~d�lce p�r takov�ch, kter� ru�� mnohem m�n� nebo v�bec, je
to skoro ur�it� t�m, �e jejich spodn� kryty (vypoukl�, �patn� pr�hledn�,
pln� prachu a~zabit�ho hmyzu) sebral �as. Na�t�st�. 

International Dark-Sky Association zalo�ili astronomov�, ti prvn�
(p�esn�ji, ti zodpov�dn�j�� z~nich) si uv�domili, �e dosavadn� zp�sob
venkovn�ho osv�tlov�n� je ve sv� podstat� chybn� a~�e jeho n�pravou
z�skaj� v�ichni (a� na ty, kte�� pot�ebuj� st�j co st�j prodat v�c
elekt�iny). Dnes si to uv�domuje u� mnoho profesion�l�, kte�� se
osv�tlov�n�m �iv�, stejn� jako mnoho politik� a~��edn�k�, kte�� jsou za n�
zodpov�dni. Proto tak� jsou �leny on� Spole�nosti -- a~nejen individu�ln�,
ale i~jako organizace, nap�. cel� velkom�sta.

V~mnoha obc�ch, m�stech i~st�tech USA se situace za��n� napravovat. 
Typick�m opat�en�m jsou z�kony, kter� zakazuj� pou��vat ve�ejn� prost�edky
na n�kup a~instalov�n� jin�ch sv�tidel ne� pln� clon�n�ch. Takov�ch
z�kon� rychlou m�rou p�ib�v� a~dostavuj� se i~v�sledky. Jsou m�sta, kde
je obloha tmav�� ne� p�ed deseti lety, kde lid� mohou u� zase sp�t tak
klidn�, jako kdysi, a~kde spot�eba elekt�iny (a~pen�z) na osv�tlov�n�
rychle kles�. 

Jedna z~nejv�razn�j��ch prom�n se ale odehr�la bl��e k~n�m, na
Kan�rsk�ch ostrovech. Z�kon o~dob�e sm�rovan�m ve�ejn�m osv�tlov�n� tam
plat� u� od roku 1988 a~b�hem devades�t�ch let se skute�n� v~rozhoduj�c�ch
obc�ch osv�tlen� zm�nilo na velmi kvalitn�. Spot�eba elekt�iny p�itom
klesla a� na t�etinu. 

Jinde se m��eme na zm�ny t�it: p�edev��m v~Lombardii, kde od lo�sk�ho
roku plat� z�kon, pova�ovan� za nejlep�� na sv�t�. Osv�tlen� by se m�lo
napravit v~prvn� �ad� v~ochrann�ch �zem�ch mnoha hv�zd�ren, tam na to jsou
lh�ty od p�l roku do �ty� let. Jinde jsou lh�ty del�� nebo ��dn�, ale jin�
ne� pln� clon�n� sv�tidla se nad�le instalovat nesm�j� (samoz�ejm�, �e
je vylou�eno z�m�rn� sv�cen� do nebe pro pouh� propaga�n� ��ely). V���m,
�e mnoh� obce obnov� sv� osv�tlovac� soustavy i~d��ve, ne� ty star�
doslou�� -- pod vlivem uskute�n�n�ch p��klad� pochop�, �e to je vynikaj�c�
investice, kter� se nejen rychle vr�t�, ale tak� zp��jemn� jejich
domov. 

Nejde jen o~geometrii sv�cen�.  Pr�m�rn� udr�iteln� intenzita osv�tlen�
nesm� b�t vy���, ne� po�aduj� bezpe�nostn� p�edpisy, pokud v�bec
existuj�.  Lombardsk� z�kon t� po�aduje, aby nov� instalovan� soustavy
m�ly mo�nost d�kladn�ho tlumen� v~pozdn�ch no�n�ch hodin�ch, alespo� 
o~jednu t�etinu. To je pob�dka v�em, aby nesv�tili celou noc
naplno. Explicitn� se doporu�uje, pokud zat�m nelze tlumit v�echna sv�tla,
alespo� vyp�nat polovinu z~nich. 

D�ky snah�m organizac� propaguj�c�ch nezne�i��uj�c� osv�tlov�n� za�ali
postupn� v�ichni v�robci sv�tidel nab�zet i~takov�, kter� sv�t� jen do
spodn�ho poloprostoru. Zat�m je, alespo� ti velc�, maj� schov�na v~z�plav�
jin�ch, starom�dn�ch typ� -- asi je v�hodn� prodat nap�ed ty a~pak (pro
rychle n�vratnou rekonstrukci) teprve ta spr�vn�. Ale znalci, a� u�
architekti, osv�tlovac� firmy nebo p�edstavitel� m�st mohou i~tak vyb�rat
sv�tidla takov�, kter� slou��, ani� by �kodila. Tak� to ve v�ech zem�ch
sv�ta d�laj�, p��klady lze potkat v�ude mo�n�. 

Nap��klad v~olympijsk�ch are�lech -- vid�l jsem je v~Lillehammeru (byly
tedy instalovan� u� p�ed rokem 1994), sv�dkov� mluv� o~spoust� dobr�ch
sv�tidel v~Sydney. P�ib�v� jich ale i~v~nedalek� V�dni a~leckde jinde.
Pokud se o~nich za�ne v�ce mluvit, v�imnou si mo�nosti osv�tlovat
p��jemn�ji a~levn�ji postupn� v�ichni. Pak se asi tak� postav� proti
neurval�mu sv�teln�mu zne�i��ov�n� reklamn�mi tabulemi nebo �patn�mi
reflektory maluj�c�mi na nebe nevkusn� chvosty kolem chr�m�, jejich�
�kolem je vyb�zet k~poko�e a~rozj�m�n�.

Takov� pomal� v�voj lze velmi urychlit pomoc� z�kona. Sna��me
se o to nyn� v~�esk� republice. 
Z�kladn� my�lenkou je prohl�sit um�l� sv�tlo, kter� jde
nepat�i�n�m sm�rem, za zne�i��uj�c� l�tku a~postupovat jako u~jin�ch
l�tek, jejich� emise jsou ne��douc�. N�vrh �pravy projedn�van�ho
z�kona o~ovzdu�� a~souvisej�c� dokumenty jsou k~dispozici z�jemc�m na
adrese \amper{light/zakon_oo}, velmi uv�t�m jejich diskusi. N�vrh do
zna�n� m�ry reprodukuje ve sv�ch podrobnostech z�kon lombardsk�, kter� je
tam t� uveden. 

U�init prevenci sv�teln�ho zne�i�t�n� sou��st� ochrany ovzdu�� nen� nic
neorganick�ho, jak sv�d�� i~zahrani�n� ohlasy. Ostatn�, t�m by onen z�kon
z�skal jeden velmi zjevn� prost�edek, jak chr�nit klima. Dv� t�etiny
elekt�iny na sv�cen� �patn�m sm�rem nebo ve �patnou dobu p�edstavuj� sice
jen dv� promile sklen�kov�ch emis� �esk� republiky, ale kdy� je lze 
s~tolika dobr�mi d�sledky u�et�it, pro� se do toho nepustit?

Rozumn�m osv�tlov�n�m p�i sou�asn�ch intenzit�ch ve�ern�ho osv�tlen� lze sn��it
spot�ebu elekt�iny t�ikr�t. To ale nen� konec. Jsem p�esv�d�en, �e 
v~mnoh�ch p��padech se uk�e, �e kdy� odpadnou zdroje osln�n�, nen� pot�eba
tolik sv�tla. Vzpome�me si na nejdokonalej�� no�n� osv�tlen� v�bec --
m�s�c v~zim� v~�pl�ku. Tehdy b�v� vysoko na nebi, nevrh� dlouh� st�ny, 
a~krajina je osv�tlena rovnom�rn� pouhou desetinou luxu. Lze p�itom i~��st,
kdy� ne zrovna novinov� �l�nky, pak zcela pohodln� jejich titulky. U� lze
rozli�it i~barvy. Bezpe�n� lze t�eba ly�ovat. Pro� um�le osv�tlujeme �asto
i~mnohokr�t siln�ji? 

Kdy� mluv�v�m o~snadn� realizovatelnosti Faktoru 4 ve venkovn�m
osv�tlov�n�, je to velmi skromn� odhad. Tak, jako se vysp�l� Evropa hl�s�
k~my�lence Faktoru 10, soud�m, �e i~v~oboru venkovn�ho osv�tlov�n� je
mo�n� jej dos�hnout, se spoustou blahod�rn�ch d�sledk�. 

Hroziv� mapy sv�teln�ho zne�i�t�n�, rok od roku rostouc�ho, se pak stanou
minulost�. Lid� budou op�t vn�mat nebe nad sebou, a~snad se i~podle toho
chovat. Dnes u� sice civilizovan� lid� nepova�uj� hv�zdy za bo�stva, ale
snad pr�v� t�m, �e je v�t�ina z~nich ztratila z~o��, z�skali dojem, �e na
sv�t� nic d�le�it�ho krom� nich sam�ch nen�. T�ko posuzujeme sv� �iny 
z~hlediska v��nosti, kdy� kolem sebe m�me samou pom�jivost. 

Ejhle, kam n�s m��e zav�st mal� po��te�n� kr��ek: rozhodnut� sv�tit jen
tam, kam je to pot�eba.

\end{multicols}

\vfill
\small
Autor je �len International Dark Sky Association,
zakladatel a~mluv�� Sekce pro temn� nebe �esk� astronomick� spole�nosti
a~spolupracovn�k Ekologick�ho institutu Veronica


\end{document}
