\documentclass[12pt,a4paper]{article}
\usepackage{czech}
\parindent=0mm \parskip=0.6\baselineskip
\input mypdfnb.lt
\input myhtml.lt

\begin{document}

\section*{Krajina nad n�mi}

Mluv�me-li o~sv�m domov�, okol� �i krajin�, mnohdy si neuv�dom�me, �e se
nejsp�� zab�v�me jen jeho polovinou. Je-li to krajina otev�en�, lu�n�,
poln�, ale i~t�eba rozlehl� n�m�st�, b�v� na�e pozornost up�ena hlavn� 
k~tomu, co m�me pod nohama �i p�ed sebou. To je ale jen p�lka
na�eho okol�, tu druhou polovinu m�me toti� nad sebou: nebe.

Na nebe se lid� d�vaj� dnes o~dost m�n� ne� kdysi. Jak� bude po�as�, to
si poslechnou po zpr�v�ch, ostatn� seno su�� m�lokdo a~na pr�dlo jsou p�ece
su�i�ky. Nav�c, kdo se v~t�ch mrac�ch m� vyznat. �as ukazuj� mobily nebo
postaru hodinky, h�dat jej podle slunce nen� dost p�esn�, rozhoduj�c� jsou
minuty, kde�to hodiny, dny a~ro�n� doby jsou vedlej��.

Je�t�e tolik lid� m� r�do pt�ky, alespo� to je vede k~tomu, aby zvedali
sv�j pohled vzh�ru. P�inejmen��m jednou za hodinu se na nebe mus� pod�vat tak�
meteorologov� ve slu�b�, kde zaznamen�vaj� stav po�as�.

J� jsem se kdysi meteorologem vyu�il, d�ky nov� z��zen�mu oboru na vojensk�
kated�e p��rodov�deck� fakulty a~n�sledn� jednoro�n� slu�b� na leti�ti ve
Kbel�ch. A~tak jsem za�al sledovat nebe i~ve dne a~zcela jsem si je
zamiloval. V~noci jsem se na n� se zaujet�m d�val u� d�vno, jako astronom
amat�r.

Nebe je takovou ��st� p��rody, kter� je dostupn� v�dy ka�d�mu, v�ude na
sv�t�, sta�� b�hem minuty vyj�t ven nebo alespo� p�istoupit k~oknu.
Vlastn�, �pln� v�em ne, v~nelidsk�ch re�imech o~n� b�vaj� p�ipraveni v�zni,
a~to zdaleka ne n�hodou. Mo�nost, pod�vat se i~v~m�st�, kde u� ��dn� jin�
p��roda d�vno nen� (a~mo�n� tam nen� ani nic jin�ho, co pot�� nebo je
hodno obdivu) na kus skute�n�, mnohdy t�m�� nedot�en� p��rody prost�m
oto�en�m pohledu vzh�ru, to je ��asn� dar.

A~�e �asto je na co hled�t. U� ta spousta druh� r�zn�ch mrak� a~jejich
prom�n. A~ov�em i~ptactvo nebesk�, kter� se svobodn� vzn�� nad pevnou zem�
�asto tot�ln� porobenou. Oba pohledy si ��daj� trochu trp�livosti, nebe se
st�le m�n� a~je t�eba �ekat na ty nejhez�� chv�le.

U~mrak� (a~jist� i~pt�k�, to ale nezn�m z~vlastn� zku�enosti) je pohled
t�m zaj�mav�j��, ��m v�ce jim �lov�k rozum� a~��m v�ce praxe v~jejich
sledov�n� m�. Ony i~prom�ny mod�i nebe docela bezmra�n�ho, od b�lav�
oblohy n�zko nad obzorem k~syt�j�� modr� sm�rem vzh�ru a~od Slunce pry�, od
r�na do poledne a~zase k~ve�eru, a~tak� ze dne na den, jsou zaj�mav�
a~kr�sn�. Nemluv� o~barv�ch p�i stm�v�n�, ka�d� soumrak je jin�. B�vaj�
dny, kdy stoj� za to po��hat si na on�ch n�kolik minut, kdy je vrstva
altokumul� osv�tlena zespodu, sluncem pro n�s ji� zapadl�m. Z�skaj� na
chv�li �chvatnou plasti�nost, a~to v~barv�ch st�� napodobiteln�ch.

Jsou ale i~jevy m�n� zn�m�, alespo� j� jsem je poprv� spat�il a� d�ky
tomu ne�ekan� u�ite�n�mu vojensk�mu vzd�l�v�n�. Mysl�m t�m celou �adu
sv�teln�ch kouzel, kter� vznikaj� lomem �i odrazem sv�tla v~pravideln�ch
ledov�ch krystalc�ch vysoko v~ovzdu��, tedy v~n�kter�ch cirrech
a~v~cirrostratu. Tenk� prstenec daleko (patn�ct stup��) kolem Slunce,
vedlej�� slunce k~n�mu zven�� p�il�haj�c� (nebo jen samotn�), horn� te�n�
oblouk dot�kaj�c� se jej shora (kdy� je Slunce n�zko\footnote
 {v p�vodn� v�pov�di sepsan� narychlo b�hem jedn� noci jsem to spletl, 
 chyby jsem si v�iml a� p�i �ten� Veroniky; kdy� je Slunce vysoko, b�v� 
 horn� te�n� oblouk zahnut� jen dol�, jak si vzpom�n�m}, 
m�v� tvar pt�ka se
zvednut�mi k��dly), nebo dokonce kus prstence kolem zenitu, ten m�v� ze
v�ech t�chto barevn�ch jev� barvy nej�ist��. Halov�ch jev�, jak se jim
��k�, je spousta, n�kter� mohou trvat cel� den, jin� se objev� jen t�eba na
minutu. Jeden velmi hojn� je m�n� n�padn�, proto�e bezbarv�, neuplat�uje se
u~n�j lom sv�tla, jen odraz: sloup nad a~pod Sluncem �i M�s�cem, jak se
sv�tlo odr�� na zhruba vodorovn�ch desti�k�ch jako v~lehounce zvln�n�
hladin�. Je kr�sn� takov� sloup vid�t i~nad Sluncem ji� zapadl�m 
a~sledovat, jak putuje zvolna doprava. Kdy� jsou ledov� desti�ky zvlṻ p�kn�
vodorovn�, je ve sloupu sv�tlej�� m�sto, kter� zvolna stoup� vzh�ru, jak
Slunce pod n�m kles� n��. V~pln� kr�se jsme to vid�l jen jednou. Jen jednou
jsem tak� vid�l sloup spolu s~vodorovnou �arou, kter� m��e spojovat prav�
Slunce s~t�mi vedlej��mi a~j�t p��padn� je�t� d�l -- to bylo ale ve�er 
a~�lo n�hodou o~zcela soum�rn� k���, v~jeho� st�edu byl M�s�c. Vid�l jsem to
z~kopule hv�zd�rny, honem jsem zab�hl pro kamar�dy do na�� sklepn�
m�stnosti pod hlavn� ve�ejnou pozorovatelnou, ale ne� jsme vy�li zase ven,
byl k��� ten tam.

Ve dne si �lov�k �asto halov�ch jev� nev�imne u� proto, �e kolem Slunce
b�v� nebe a� nep��jemn� sv�tl�. J� se po nich d�v�m c�len� a~zkr�tka
mhou��m o�i. Slunce si zakryju ob�ma nata�en�ma rukama, 
abych m�l na obli�eji
po��dn� st�n, a~hled�m kolem n�j. V~noci je to snaz��, M�s�c p�ecejen tak
neosl�uje, zato pak neb�v� dost sv�tla na to, aby byly n�padn� jemn� barvy 
v~t�ch skvrn�ch a~p�sech. 

V�dy je ale dost sv�tla v~t�sn�m okol� M�s�ce,
pokud jeho sv�tlo difraktuje na stejnorod�ch kapi�k�ch v~altokumulech --
takov� jev zn� ka�d�, t�sn� kolem M�s�ce jsou mraky modrav�, d�l je
prst�nek do �ervena. Aureola se tomu ��k�, �esk� svatoz�� se moc nepou��v�,
�koda. Kdy� k~jej�mu �erven�mu vn�j��mu okraji p�il�h� je�t� dal�� sled
barev, od modr� p�es zelenou a~�lutou do �erven�, pak je to korona, a~ta
b�v� n�dhern�. N�kdy je �i�at�, stla�en� k~M�s�ci tam, kde jsou kapi�ky
v�t��. Slunce takovou pozemskou koronu m�v� taky, jen jsou
pot�eba tmav� br�le, jinak je �lov�k osln�n a~v�e t�sn� kolem Slunce je
b�l�. J� je nem�v�m, a~tak kouk�m do klidn�ch kalu��, abych m�l slunce
t�sn� za jejich okrajem. B�vaj� to p�kn� barvy, jin�, ne� ty od oleje.
Mraky takovou koronou proplouvaj� a~ona se zeslabuje �i zesiluje podle
toho, kolik stejn� velk�ch kulov�ch ter��k� zrovna stoj� v~cest� slune�n�mu
sv�tlu. Napad� mn�, to je vlastn� nebe na zemi.

P�vodn� jsem m�l ps�t o~nebi no�n�m, tak honem. �pln� honem to ale nejde,
nejprve p�ece �lov�k pro��v� stm�v�n�, a~to je rovn� kr�sn�. Barvy nebe se
prom��uj�, je-li dost jasno, na opa�n� stran� od zapadl�ho slunce se zvolna
zved� st�n �edav� st�n zem� vr�en� do vzduchu, p�ipom�n� to takovou tu dnes ji�
vym�elou sklapovac� gar� nad auto na parkovi�ti. Ve st�le se zvedaj�c�m
segmentu st�nu za��naj� b�t patrn� prvn� hv�zdy, jakoby ta je�t� osv�tlen�
��st ovzdu�� bl��e ke slunci byla sv�tlou oponou. Leckdy ale ta prvn�
hv�zda nen� odvr�cen� od slunce, ale je naopak na je�t� velmi sv�tl�m nebi
nad z�padem. Ov�em, to je Ve�ernice, tak slou�� Venu�e zrovna letos v~m�ji
a~d�l v~l�t�. Sekunduje j� v~tom Jupiter, te� je na nebi v��, tedy na
tmav��m, tak�e si s~n� ani moc nezad�. Aby tam ale byly spolu s~nimi 
i~v�echny dal�� planety, to se �asto nevid�, vlastn� jsem to letos vid�l
poprv�, dal�� �anci budu m�t snad n�kdy v~p�lce stolet�. Prvn� za�al b�t
v�dy patrn� po t�ch dvou nejjasn�j��ch hv�zd�ch nebe Saturn, pak Mars (oba
blizou�ko Venu�e), a� po nich na nejsv�tlej��m nebi vpravo dole Merkur.
Cel� uplynul� t�i t�dny jsem na to ka�d� ve�er, kdy� dovolilo po�as�,
hled�l. Ka�d� dal�� den se onen troj�heln�k (postupn� jen troj�heln��ek)
s~Ve�ernic� jednom rohu a~Saturnem a~Marsem v~dal��ch n�padn� prom�nil,
byla to unik�tn� p��le�itost skoro p��mo vid�t, co jsou to bludice (ze
za��tku tam byla je�t� st�lice Aldebaran, ale ta se za dva t�dny p�edb�hla
tak, �e zmizela ve sv�tl�m nebi t�sn� nad obzorem).

U� takov� pohled na v�ech p�t planet ale bohu�el nen� mo�n� v�ude. Merkur
se d� t�ko zahl�dnout mezi v�bojkami, i~kdy� dob�e v�te, kde jej hledat.
A~tak vinou nedbal�ho ve�ejn�ho i~soukrom�ho osv�tlen�, sv�t�c�ho v�em do
o��, m�l snadnou mo�nost kochat se n�dhernou konstelac� jen ten, kdo b�v�
na kopci �i ve v��ku s~v�hledem (m�lokdo m� jen p�r krok� na st�echu
hv�zd�rny jako j�) nebo dokonce m� to �t�st�, �e �ije v~krajin�, kde je
kouzlo stm�v�n� neru�eno nesmysln�m sv�cen�m v�emi sm�ry. Za t�ch pades�t
let to bude jist� lep��, prvn� kr��ek k~tomu se ji� stal, kdy� bylo
sv�teln� zne�i�t�n� pojmenov�no v~nov�m �esk�m z�kon� o~ovzdu��.

Uprost�ed mezi vesnicemi jsou ale na�t�st� je�t� po��d m�sta, kde kdy� si
�lov�k sedne (nebo se i~schov� za auto), aby nevid�l na oslniv� lampy ve
vs�ch, na statc�ch �i opu�t�n�ch prostranstv�ch osv�tlen�ch z~�ir�
nev�domosti, m��e se kochat i~nebem no�n�m, a� ji� d�vno ne p��rodn�m. J�
to p��rodn� je�t� pamatuju, za��tkem sedmdes�t�ch let na Slovensku 
v~Rudoho�� takov� je�t� leckde b�valo. Ona ostatn� i~na Krav� ho�e v~Brn�
byla tehdy Ml��n� dr�ha �asto dob�e patrn� a~mohl jsem se radovat
objevov�n�m des�tek mal�ch i~v�t��ch mlhav�ch skvrnek, vzd�len�ch galaxi�,
velk�mi triedry na�� hv�zd�rny. Dnes je je�t� sice najdu, ale kdy� je chci
n�komu uk�zat, moc to nejde -- na trvale sv�tl�m nebi jsou st�� patrn�,
a~necvi�en� o�i je p�ehl�dnou. A~�e by n�kdo v~Brn� pozoroval meteory, 
o~tom nem��e b�t ani �e�i, kdy� jich uvid� za hodinu m�sto deseti �i t�iceti
st�� dva, p�estane ho to t�it, vlastn� s~t�m v�bec neza�ne. P�itom je to
tak kr�sn� z�bava, a~i~n�jakou v�du jsme t�m kdysi d�l�vali.

Dnes se za alespo� trochu nezne�i�t�nou noc� mus� �lov�k vypravit. P�rkr�t
jsme to s~rodinou ud�lali kv�li t� druh� komet� stolet� p�ed n�kolika lety
(Hale-Bopp se jmenovala, vzpom�n�te?), u~t� prvn�, Hyakutake, jsme to ani
nestihli, a� ta byla na skute�n� �ist�m nebi asi je�t� �chvatn�j�� 
(tu nejlep�� noc jsme za n� nad
r�nem na chv�li za m�sto zajeli jen s~p�r ml�denci z~hv�zd�rny), ale ohon
jsme vid�li jen p�es �tvrtinu nebe, ne p�es v�c ne� p�lku, jako byl na nebi
skute�n� p��rodn�m.

Hale-Bopp ale byla s~Brnem tak aspo� deset kilometr� za z�dy tak�
fantastick�. Ne� jsme ji vid�li, �il jsem ohloupen pou�kou, �e ,,plyn� ohon
je p��m�``. No, Hale-Bopp jej m�la jako �avli. Napsal jsem si pak dlouh�
algoritmus na v�po�et ohon� (i~toho prachov�ho), a� jsem um�l spo��tat
a~zobrazit jejich sch�ma p�esn� takov�, jak jsme je vid�li. Ono je toti�
pot�eba je vid�t, vyfotografovat se v�rn� nedaj�, rozsah jas� komety od
samotn�ho za��tku font�ny a� po jej� nejslab�� ��sti mizej�c� zvolna na
temn�m nebi poset�m hv�zdami ��dn� dosavadn� technika jedn�m sn�mkem
zachytit neum�, nato� pak zobrazit.

Letos m�me na nebi p�knou p�ipom�nku, kometu tak� dosud viditelnou i~bez
dalekohledu, a� ne tak velkolepou. Jmenuje se Ikeya-Zhang a~ve sv�ch
nejlep��ch dnech m�la n�padn� ohon, patrn� na alespo� trochu �ist�m nebi na
prvn� pohled. V~b�n�m triedru pak ji k~n�dhe�e t� nejv�t�� komety
dvac�t�ho stolet� ani moc nesch�zelo. Na obr�zku to zdaleka nen� ono, ten
je sp�� jen na jej� po�est.

Jednu no�n� nebeskou radost ale m�m i~v~Brn�. Toti� prom�ny m�s��n� tv��e.
U~t�ch sv�teln� zne�i�t�n� nevad�, a� na h��e patrnou tu ��st M�s�ce,
kterou osv�tluje jen Zem� vedle srpku osv�tlen�ho Sluncem. Kdy� �lov�k ty
tmav� skvrnky, toti� mo�e zn�, je p�kn� si uv�domovat, kde
zrovna na M�s�ci vych�z� Slunce. A~tak� si v��mat, kdy je M�s�c nato�en 
k~n�m v�c svou tv��� pravou (tou je Oce�n bou��) a~kdy levou (na t� m� slzy
Mo�e nektaru a~Mo�e hojnosti, kanouc� z~Mo�e ticha). Pozn� se to podle
tmav�ho lev�ho sp�nku, Mo�e nepokoj�, to je n�kdy skoro kulat� a~jindy jen
u~kraje jako t�m�� ��rka, �e je m� bystr� oko skoro nevid�.

Tak to jsou m� nejmilej�� krajiny. Ty no�n� jsou valnou v�t�inou po��dn�
zdevastovan�, ale sna��m se ze v�ech sil, abych je navr�til sob� i~v�em
dal��m. Snad u� p���t� maximum slune�n� �innosti pot�� sv�mi pol�rn�mi
z��emi nejen hrstku t�ch, kte�� za nimi vyr�ej� pry� z~m�st, ale 
i~v�echny, kte�� dnes hled� na hv�zdy jen v~televizi. Nebe s~tis�ci hv�zd je
toti� t�m nejv�t��m spole�n�m pokladem lidstva, a~pokud na n�m nav�c
vzplane pol�rn� z��e, je to chv�le, na kterou �lov�k vd��n� vzpomene i~za
des�tky let.

\vfill
Jen�k Hollan, kv�ten 2002, \\
naps�no narychlo pro �asopis Veronica (viz \h{www.veronica.cz}), 
text vy�el ve zkr�cen� podob� v~��sle 3/2002 v~rubrice \em{Krajina m�ho srdce}

\end{document}
