\input a5_cz.ltx
\usepackage{graphicx}
\input mypdf.lt
\RequirePackage{hyperref}
\input myhtml.lt

\begin{document}

\splithyphens

{\bfseries
\author{ Jan Hollan }

\title{ Hv�zd��sk� pom�cky \\ 
 \large technick� vybaven� pro pozn�v�n� vesm�ru na vlastn� o�i}

\thispagestyle{myheadings}
\renewcommand{\thepage}
 {e-mail: Hollan@Ped.MUni.cz}

\maketitle

\vfill

\centerline{\includegraphics[height=8cm]{logo_bog.pdf}}


\begin{center}

  Hv�zd�rna a~planet�rium Mikul�e Kopern�ka v~Brn�\\
  Krav� hora 2, 616 00  Brno, Czech republic
\end{center}
\newpage
}


\tableofcontents
\newpage

\section*{P�edmluva}

 Pot�ebu textu, kter� by se podrobn�ji zab�val i~praktick�mi v�cmi, 
 kter� nejsou zrovna astronomie a~n�kter� hv�zd��e v�bec nezaj�maj�, 
 zn�m u� dlouho. Dlouho po n�m tak� mnoz� volaj�, zvlṻ od doby, kdy jsem 
 vyhl�sil, �e bude co nevid�t vyd�n. 
 
 Jeho p��prava se ale po��dn� zdr�ela, shodou r�zn�ch okolnost�. Jednou z~nich 
 bylo, �e jsem si uv�domil (a~byl d�razn� upom�n�n), �e je takov� text bez
 obr�zk� skoro na nic. A~j� nejsem v~p��prav� obr�zk� zrovna zru�n�, 
 rad�i pou�iju tis�c slov... 
 
 Nu, u� jsem se obr�zky trochu kreslit nau�il, alespo� �arov� (p��i na to 
 progr�mky v~PostScriptu), kolegov� z~Instantn�ch astronomick�ch novin maj� 
 digit�ln� fotoapar�t, tak�e obr�zky postupn� dopln�me. 
 
 Jsou ale mo�n� technicky nadan� �ten��i, kte�� mohou text alespo� z��sti 
 vyu��t i~v~t�to syrov� form�. Pro n� nyn� vystavuji alespo� koncept bro�urky 
 v~elektronick� form�. 
 
 Je dostupn� ve t�ech form�tech -- jako pdf pro pohodln� �ten� na obrazovce, 
 jako dvojice Postscriptov�ch soubor� pro tisk bro�urky na laserov� tisk�rn� 
 a~tak� jako html pro �ten� na po��ta��ch zvl�t� m�lo vybaven�ch. 

 V~dohledn� dob� dopln�m snad je�t� alespo� �erstv�j�� (hypertextov�) liter�rn�
 odkazy a~nejnutn�j�� obr�zky. N�jak� zat�m asi najdete na 
 \h{rady.astronomy.cz}, adrese pro praktick� hv�zd��e a~z�jemce o~pozn�v�n�
 vesm�ru
 
 Jen�k Hollan, 20. kv�tna 2001

\section{�vod}

 Kdo chce za��t pozn�vat no�n� nebe, pot�ebuje postupn� �adu v�c�. N�kter�
 si koup�, jin� zhotov�. Dal�� pom�cky vyu�ij� zku�en�j�� hv�zd��i, kte�� si
 prohl��ej� oblohu pro pot�chu �i pro z�sk�n� v�deck�ch dat
 nebo s~n� seznamuj� jin�. V~textech o~astronomii se pom�cky zmi�uj� jen
 letmo, u� proto, �e mnoz� hv�zd��i maj� daleko k~tomu, aby si n�co sami
 vyr�b�li, nebo i~pouze udr�ovali. Technick� vybaven� ale b�v� nezbytn� nebo
 alespo� velmi u�ite�n�. Mo�n� k~ru�n� pr�ci odpor nem�te 
a~m��ete n�kter� n�sleduj�c� n�m�ty vyu��t. Hodit se mohou i~tomu, kdo
 jen zva�uje n�jakou koupi.

\section{Literatura}
 Tou nejd�le�it�j�� pom�ckou ka�d�ho hv�zd��e jsou hv�zdn� mapy 
a~inspiruj�c� kn��ky. I~kdyby nem�l nic v�ce, m��e s~jejich pomoc�
 s~porozum�n�m vzhl��et k~nebi a~d�kladn� je poznat. Uv�d�m zde takov�,
 kter� jsou nebo b�valy u~n�s na hv�zd�rn� v~prodeji a~mohu je v�ele doporu�it.

 Zaj�mav�m a~��inn�m �vodem do astronomie je kniha {\em Z�ludn� ot�zky
 z~astronomie} \cite{MikPok}. Nem�te-li dosud oto�nou hv�zdnou mapku, dob�e
 vyu�ijete {\em Mappu Coeli} \cite{MappaCoeli}, snad trochu slo�itou pro
 �pln� laiky, ale podn�tnou pro v�s. Asi ji u� ale nekoup�te, a~tak v�m
 p�ijde vhod n�kter� mapka jednodu��� \cite{PokPatl}. 
 Do podoby ku�ele si m��ete
 slepit mapku, nab�zenou jako p��lohu t�to bro�ury, a~k~n� i~masku \cite{cch}, 
 ��m� z�sk�te v�c podobnou ploch� oto�n� mapce, ale s~men��m zkreslen�m (oto�n� je
 v~tomto p��pad� sp��e maska ne� mapka). Podrobn�m pr�vodcem po nebi je
 v�born� atlas p��ru�n�ho form�tu A5 od Ericha Karkoschky
 \cite{Karkoschka}.

 Pot�ebn� je i~v�t�� �tve�ice map \cite{Hlad}, kterou lze u��t jako
 n�st�nnou. Jsou sice m�n� podrobn� ne� p�edchoz� atlas, ale zobrazuj�
 velk� souvisl� oblasti nebe a~na bohatosti jim p�id�v� barevn� tisk. Jedna
 kruhov� mapa zobrazuje hv�zdn� nebe severn� od rovn�ku, druh� ji�n� od
 rovn�ku a~dv� obd�ln�kov� mapy pak zachycuj� okol� rovn�ku. Sada se
 prod�v� se jako dvoustrann� plak�t a~je proto obvykle pot�eba koupit
 alespo� dva kusy. Lze je jednodu�e p�ipevnit na st�nu, ale mnohem lep�� je
 vyrobit z~nich trojici mobiln�ch map --- v~t�to podob� se velmi osv�d�uj�
 i~mn�. Pot�ebujete k~tomu t�i �tverce tuh�ho lehk�ho kartonu (z~obalu od
 n�jak�ho kusu n�bytku) o~hran� 63~cm. �ty�i mapy odd�lte od sebe a~nalepte
 je okrajem (disperzn�m lepidlem, kter�m �et�ete) na ony kartony, p�i�em�
 ob� obd�ln�kov� mapy se vejdou na jedin� karton. Kartony s~kruhov�mi
 mapami je v�hodn� o��znout do kruhov�ho tvaru, abyste mohli snadno nato�it
 k~sob� v�dy tu ��st, kterou si prohl���te. (Karton o�ez�vejte velmi ostr�m
 tenk�m no�em na hran� stolu, nebo je�t� l�pe ve �kv��e mezi dv�ma stejn�
 vysok�mi stoly.)

 Kn��ka {\em Hv�zdn� nebe bez dalekohledu} \cite{Dusek} je v�jime�n�m
 pr�vodcem po no�n�m nebi. Zd�raz�uje pozn�v�n� na vlastn� o�i, kter� je
 dnes velice opom�jeno. U� od Galileov�ch dob se jaksi bere za z�klad
 pohled dalekohledem --- jako kdybychom pozn�vali p��rodu mikroskopem m�sto
 p��mi vych�zkami krajinou. Sv� m�sto zaujme podrobn� zkoum�n� pomoc�
 p��stroj� a� t�m, �e navazuje na pozorov�n� bezprost�edn�, na to, co
 vn�m�te rovnou sv�mi smysly.

 U��v�n� mal�ch dalekohled� m��e samoz�ejm� pozn�v�n� vesm�ru obohatit,
 stejn� jako mikroskop studium �iv� p��rody (ostatn� pro ornitologa je triedr
 stejn� d�le�it� jako pro hv�zd��e). Chcete-li viditeln� vesm�r poznat
 d�kladn� a~pom�rn� rychle, postupujte podle p��ru�ky {\em B�je�n� sv�t
 hv�zd} \cite{BSH}. V���m, �e se v�m to bude da�it je�t� l�pe ne� t�m, co
 postupovali podle velmi stru�n�ho p�edch�dce t�to knihy zvan�ho {\em Rady
 (nejen) za��naj�c�m pozorovatel�m} nebo si koup� nov�j�� bro�urku 
 \emph{N�vod na pou�it� vesm�ru} \cite{Navod}. V�ce viz
\h{rady.astronomy.cz}.

\mylabel{Svitilna}{\section{Sv�tilna}}

 D�v�te-li se do map v~noci p�i pozorov�n� no�n� oblohy, pot�ebujete �pln�
 jin� sv�tlo, ne� obvykle. Nesm� toti� moc kazit p�izp�soben� zraku tm�.

 Nejvhodn�j��m zdrojem sv�tla jsou �erven� sv�t�c� diody (Light Emitting
 Diodes, LED). Sv�tilny s~�erven� z���c� diodou (�i diodami) jsou b�n� na trhu
 a~ur�it� si oba hlavn� typy kupte. Ten prvn� sv�t� hodn� a~prod�v� se
 jako zadn� sv�tlo k~bicyklu, druh� typ je slab�� a~je vhodn� p�i pozorov�n�
 slab�ch objekt� za temn�ch noc� (a~nav�c je v�hodn� miniaturn�). Dostane
 se coby p��v�sek ke kl���m (asi hlavn� v~prodejn�ch ,,elektro``).

 V~nouzi si ale m��ete LED-sv�tilnu snadno zhotovit. Dioda se rozsv�cuje,
 je-li na n� nap�t� p�es 1,5~V. K~nap�jen� diody proto nesta�� jedin�
 elektrick� �l�nek, pot�eba jsou alespo� dva. V~uk�zce na obr�zku se u��v�
 baterie t�� �l�nk�. Diody jsou zapojeny s�riov�, \emph{proud p�es n� je omezen
 rezistorem}. Vynech�n� rezistoru by znamenalo velk� zv��en� proudu p�i
 mal�m zv��en� sv�tivosti a~siln� oh��v�n� a� zni�en� diody. Bez rezistoru 
 (aneb odporu) rad�ji nezkou�ejte pr�chodn� sm�r LEDky ani t��voltovou 
 bateri�, nato� 4,5voltovou! M�sto ploch�
 baterie lze u��t mal� baterky nebo pouzdra se dv�ma �l�nky po 1.5 �i 1.2~V. 
 Dvojici LED
 lze nahradit jedinou diodou s~vysokou sv�tivost�. Sou��stky lze spojovat
 dokonale p�jen�m, ale �ikovn� ruce je dostate�n� pospojuj� i~pouh�m
 kroucen�m dr�tk�. 

 V~such�m prost�ed�, kde je k~dispozici elektrick� s��, se d� dob�e sv�tit
 i~doutnavkou na ohebn� elektrick� ����e. P�id�n�m �erven�ho
 filtru se stane doutnavka stejn� dobr� jako sv�tic� dioda. Pevn�
 instalovan� doutnavky jsou dobr� pro no�n� osv�tlen� interi�ru. Doutnavky
 se prod�vaj� bu� se z�vitem (t�m ten��m, pak se na�roubuj� do obj�mky m�sto
 ��rovky), nebo na n� vodi�e lze p�iletovat a~patici pak zaizolovat p�skou
 nebo i~zcela vodot�sn� pomoc� lepidla na gumu (nap�. Chemopr�nu). 
 Pamatujte p�itom, �e za��zen�, ve kter�ch bude 23O\,V, je pot�eba
 p�ipravovat pe�liv�ji ne� ta pro nap�t� pod 10\,V.

\section{Triedr}

 Slovo \emph{triedr} by mohlo znamenat \uv{trojst�n}, ale proto�e takov�
 t�leso neexistuje (existuje a� �ty�st�n), rozum� se t�m \emph{trojbok�
 hranol}. Stru�n� se tak ozna�uje i~ka�d� dalekohled, v~n�m� se trojbok�ch
 hranol� u��v� k~dosa�en� vzp��men�ho obrazu. V�t�inou jde o~dvojici
 spojen�ch dalekohled� (ve hv�zd��sk� hant�rce se j� ��k� binar), ale m��e
 j�t i~o~dalekohled jedin� (monar). Ozna�en� triedru v~sob� zahrnuje
 zv�t�en� a~pr�m�r objektivu: nap��klad $7\times50$ znamen� sedmkr�t
 zv�t�uj�c� dalekohled s~objektivem o~pr�m�ru pades�t milimetr�.

 Zv�t�en� dalekohledu m��ete poznat i~d��ve, ne� se skrz n�j pod�v�te ---
 svazek sv�tla pro�l�ho p�es dalekohled je tolikr�t ten�� ne� svazek
 vstupuj�c� (ne� pr�m�r objektivu), jak� je zv�t�en� dalekohledu. V~na�em
 p��pad� je tedy sedmkr�t ten�� a~m� pr�m�r zhruba 7~mm (50 mm / 7).
 Vystupuj�c� svazek sv�tla vid�te za okul�rem dalekohledu i~zd�lky jako
 mal� sv�tl� kruh, tzv. v�stupn� pupilu (pupila = otvor)\footnote
{V�stupn� pupila je obraz vstupn� pupily dalekohledu, vytvo�en� okul�rem.
Vstupn� pupila je zhruba �e�eno objektiv, p�esn�ji tzv. aperturn� clona,
kterou je ale v�t�inou obj�mka samotn�ho objektivu.}
 P�ilo��te-li takov� binar $7\times50$ t�sn� k~o��m, tak�e jeho v�stupn�
 pupily spl�vaj� s~na�imi zorni�kami (o�n�mi pupilami), va�e z��telnice se
 jakoby sedmkr�t roz���� --- z~dan� hv�zdy se do va�ich o�� dostane
 pades�tkr�t v�ce sv�tla ne� p�edt�m (p�esn�ji jen asi �ty�icetkr�t, vinou
 odraz� na optick�ch ploch�ch v~dalekohledu).

 Binar je v~noci opravdu mocn�m roz���en�m mo�nost� na�eho zraku, t�m��
 tolikan�sobn�m, jako je pom�r ploch jeho objektiv� a~na�ich zorni�ek. Lidsk�
 zorni�ky maj� ve tm� pr�m�r a� osm milimetr�, u~star�ch osob v�t�inou
 trochu m�n�. U~triedr� $7\times50$ 
a~$10\times50$ je tento pom�r asi pades�t --- na dal�� pades�tin�sobn� zv��en�
 sb�rn� plochy bychom museli m�t dalekohled o~pr�m�ru objektivu pades�t
 centimetr� (nebo binar s~objektivy o~pr�m�ru 35~cm).

 Na no�n�m nebi lze binarem uvid�t ohromn� mno�stv� pozoruhodn�ch v�c�, 
a~kochat se t�mi, kter� jsou slab� patrn� i~bez dalekohledu. S~b�n�mi
 binary se konaj� i~v�deck� pozorov�n�: jsou z�kladn�mi p��stroji pro
 odhadov�n� jasnost� komet a~sleduj� se s~nimi slab� meteory. Binar
 s~alespo� �ty�centimetrov�mi objektivy by m�l m�t za jasn� noci po ruce
 opravdu ka�d� hv�zd��.


\subsection{Po�i�te si sv�j binar}

 Pokud je�t� takov� binar nem�te, brzy si jej kupte. Jako univerz�ln�
 doporu�ujeme binar $10\times50$. Pozorujete-li ale �asto v~m�stech, kde je
 velmi temn� nebe, je v�hodn�j�� typ $7\times50$, kter� m� v�stupn�
 pupily stejn� velk� jako no�n� lidsk� zorni�ky a~nesni�uje nadbyte�n�m
 zv�t�en�m jas mlhovin a~komet. Pokud chcete m�t binar t�m�� kapesn�,
 m��ete d�t p�ednost typu $8\times40$, i~kdy� s~n�m neuvid�te tak slab�
 hv�zdy. V�echny tyto binary lze nov� koupit za cenu pod dva tis�ce korun
 (v~roce 1996), pokud se nechcete vyhnout v�robk�m z~v�chodn� Evropy nebo
 nezna�kov�m. Vyh�bat se jim nen� v�bec pot�eba, proto�e si binar p�ed
 zaplacen�m vyzkou��te.

 Zkou�et je pot�eba jen dv� v�ci: ost�en� a~souosost. P�i pohledu do d�lky
 mus� b�t ob� stupnice optick�ch mohutnost� na nule, m�te-li norm�ln� zrak.
 Pokud nos�te br�le, plat� to pro pohled p�es n�; pak si je ale sundejte 
a~nastavte na stupnic�ch optickou mohutnost sv�ch br�l� (u~binaru
 s~centr�ln�m ost�en�m nastav�te mohutnost lev� �o�ky a~p��padnou odchylku
 �o�ky prav� pak na prav�m okul�ru). Do d�lky byste m�li binarem vid�t
 stejn� ost�e, jako p�edt�m (v�jimku tvo�� p��pad astigmatismu v�t��ho ne�
 jedna dioptrie).

 Velmi �patnou souosost obou polovin binaru pozn�te hned, pohled p�es binar
 do d�lky je velmi nep��jemn�, nebo dokonce vid�te dvojit�, kdy� va�e o�i
 nedok�� �ilhavost binaru kompenzovat. I~kdy� se v�m ale zd� pohled p�ed
 binar v~po��dku, zkontrolujte, zdali p�edm�ty v~d�lce miz� ze zorn�ho pole
 sou�asn� v~obou dalekohledech, a~to za lev�, prav�, horn� i~doln� okraj.
 Abyste okraje zorn�ho pole dob�e vid�li, m��e b�t nutn� sejmout tzv.
 o�nice, zpravidla gumov� krou�ky na okul�rech, kter� op�r�te o~obli�ej.
 O�nice toti� b�vaj� p��li� vysok� a~u~vlastn�ho binaru se vyplat� je
 pon�kud sn��it\footnote
{nejl�pe obrou�en�m na brusce, to ale nechte na tom, kdo s~n� opravdu b�n�
zach�z�},
 abyste pohodln� vid�li pln� zorn� pole.

 Velmi p�esnou zkou�kou souososti je vzdalovat o�i od spr�vn� rozev�en�ho
 binaru (dle vzd�lenosti va�ich o��) polo�en�ho na okn� a~nam��en�ho na
 v�razn� p�edm�t v~d�lce. P�edm�t mus� z�st�vat uprost�ed obou v�stupn�ch
 pupil, tj. v~obou pupil�ch m� b�t st�le vid�t tot�. Abyste p��padn�
 \uv{svisl� �ilh�n�} nekompenzovali postupn�m nakl�n�n�m hlavy, m��ete
 v~p�li cesty od o�� k~v�stupn�m pupil�m dr�et (nebo polo�it, je-li na co)
 vodorovn� pr�hledn� prav�tko. Le��-li p�i pohledu jedn�m okem ob� v�stupn�
 pupily na jeho okraji, maj� tam le�et i~p�i pohledu okem druh�m.

 P�i no�n�m pou��v�n� binaru asi zjist�te, �e p�vodn� �em�nek, vyhovuj�c�
 lovc�m, je p��li� dlouh�. Binar se s~n�m �patn� schov�v� do tepla pod
 kab�t. Je vhodn� nahradit �em�nek tlustou b�lou ���rou, b�lou proto,
 abyste ji v~noci vid�li. Ostatn� i~cel� binar (a~ka�d� dalekohled) by m�l
 b�t ze stejn�ho d�vodu pro no�n� u��v�n� b�l�. V�hodn� se d� b�losti
 dos�hnout zabalen�m dalekohledu do b�l� p�nov� hmoty --- ta jej chr�n�
 p�ed chladnut�m a~v~nouzi i~p�ed po�kozen�m p�i p�du. 

 Chcete-li vyu��t triedr co nejv�ce, bude v�m �asto vadit, �e se v�m t�esou
 ruce. Ke triedru se tehdy hod� stativ. V�t�inou nem��e j�t o~stativ
 b�n�ho typu, proto�e se d�v�te vysoko a~v~m�st�, kde by pod triedrem byl
 takov� oby�ejn� stojan, pot�ebujete m�t svou hlavu a~t�lo. M� �e�en�
 je takov�, �e triedr spo��v� na p�ibli�n� vodorovn�m rameni,
 sahaj�c�m d�le ne� rameno va�e. Rameno je zakon�eno svisl�m �epem
 o~pr�m�ru �est milimetr�, na kter� se nasazuje triedr prost�ednictv�m mal�
 \uv{mont�e}.

\subsection{Mont� binaru}

 Jako \emph{mont�} se ozna�uje pohybliv� spojen� dalekohledu s~pevn�m
 stojanem. S~n�kter�mi binary se prod�v� i~�chytka, kter� je umo��uje
 p�ipevnit na pohyblivou hlavu fotografick�ho stativu, ale to hv�zd���m
 m�lokdy sta��. Takov� soustava toti� neumo��uje d�vat se vysoko na nebe,
 tedy pozorovat binarem oblasti s~velkou �hlovou v��kou. Pr�v� tam se ale
 v~noci asi nej�ast�ji d�v�te --- hled�te tak do vesm�ru p�es co nejten�� vrstvu
 ovzdu��. Jako hv�zd��i proto budete pot�ebovat mont� jinou.

 Astronomicky pln� vyhovuj�c� mont� binaru m��e b�t velmi jednoduch�.
 Sta�� tyto sou��stky: kovov� trubi�ka, dvojice ko�en�ch podlo�ek,
 tvarovan� plechov� dr���ek p�ipevn�n� ke st�edn� ose binaru a~�roubek se
 dv�ma matkami.

 Trubi�ka m� d�lku asi �est centimetr� a~sv�tlost �est milimetr�, naho�e je
 spl�cnut� a~provrtan�. Po stran�ch spl�cnut�ho konce trubi�ky jsou ko�en�
 t�ec� podlo�ky a~d�le provrtan� v�b�ky plechov�ho dr���ku; souvrstv� je
 sta�eno �roubkem jen tak moc, aby trubi�ka kladla vhodn� odpor nakl�n�n�
 (druh� mati�ka je tzv. kontramatka, je zata�ena proti prvn� a~dvojice
 matek se pak u� nepovoluje).

 Plechov� dr���ek se p�ipev�uje zpravidla na p�edn� konec osy binaru. Pod
 plastovou krytkou tam b�v� �roub se �irokou hlavou\footnote
{hlava je obvykle nestandardn�, opat�en� dv�ma otvory. U��v� se k~n�
 zvl�tn� kl��, lze ji ale povolit a~dot�hnout i~klad�vkem a~tup�m
 h�eb�kem.},
 kter�m dr���ek p�ipevn�te. U~star��ch binar� se st�edn� trubkou m��e m�t
 dr���ek podobu obj�mky st�edn� trubky (mezi trubku a~dr���ek je pot�eba
 d�t vrstvu k��e).

 Obecn� mus� b�t dr���ek tak tvarovan� nebo upevn�n� v~takov�m m�st�, �e se
 mezi jeho v�b�ky mus� nach�zet t�i�t� binaru. T�i�t� se ale pon�kud
 p�esouv� podle toho, jak�mu obli�eji se p�izp�sob�, tj. jak se jeho
 poloviny binaru rozev�ou od sebe. Slou��-li binar v�ce lidem, je vhodn�
 dr���ek zhotovit pro rozev�en� odpov�daj�c� vzd�lenosti optick�ch os
 okul�r� asi �est centimetr�, jinak jej zhotovte prost� \uv{pro sebe}.
 Dr���ek mus� b�t mo�no pooto�it kolem osy binaru, aby mohly b�t okul�ry
 vodorovn� vedle sebe p�i ka�d�m rozev�en� binaru.

 Spr�vn� dota�en� mont� (nasazen� na dr��ku) umo��uje ustaven� binaru
 v~n�klonu �ikmo dol� a� svisle vzh�ru. Binar v~ka�d� poloze dob�e dr��, 
a~jeho n�klon lze hladce m�nit. Sklopen� mont� (odpov�daj�c� pohledu
 binarem do svisle vzh�ru, do zenitu) je docela nen�padn� a~nijak nep�ek��
 b�n�mu u��v�n� binaru. Binar lze i~s~n� vlo�it do pouzdra.


\subsection{Dr��k binaru}

 Dr��k m��e sest�vat jen z~jedin�ho ramene, kter� lze p�ipevnit na ty�ku
 v~plot�, sloupek ve vinohrad� nebo tenk� kmen. Rameno je ale pak dost
 slo�it�.

 Nejjednodu��� kvalitn� proveden� ramene vyu��v� dvou \uv{skob} s~dlouhou
 ��st� d�lky asi 15~cm a~kr�tkou ��st� asi 5~cm. Ony \uv{skoby} mus� b�t
 dost tuh� --- lze je zhotovit z~velmi tvrd�ho dr�tu o~pr�m�ru p�t
 milimetr� (tzv. patentovan�ho dr�tu, u��van�ho pro p�edep�n�n� betonu),
 nebo z~b�n�ho materi�lu v�t�� tlou��ky. Skoby se zasouvaj� do s�t� otvor�
 na konci ramene, tak, aby byly ve vz�jemn� vzd�lenosti odpov�daj�c�
 pr�m�ru dan�ho sloupku a~aby poskytovaly vhodn� sklon ramene (zpravidla
 �ikmo vzh�ru). Nemaj�-li se skoby v~otvorech brzy viklat, m� b�t rameno
 z~tvrd�ho d�eva (u�il jsem kdysi polovinu bukov�ho prahu roz��znut�ho
 podle uhlop���ky) nebo p�ekli�ky.

 Na druh�m konci ramene je �ep o~pr�m�ru �est milimetr�, na n�j� se nasouv�
 trubi�ka mont�e binaru. Jeliko� n�klon ramene b�v� r�zn� (podle va��
 volby a~pr�m�ru sloupku), mus� b�t mo�n� �ep nakl�n�t tak, aby byl v�dy
 svisle. Doc�l�te toho tak, �e spodn� konec �epu proch�z� otvorem v~hlav�
 �roubu, kter� je prostr�en koncem ramene. Povolen�m �roubu, pooto�en�m 
a~op�tn�m uta�en�m se nastav� svislost �epu. �roub mus� m�t tak velkou
 hlavu, aby v~n� mohl b�t �estimilimetrov� otvor --- nat�sno to spln�
 vratov� �roub\footnote
{nev�te-li, co to je, v~�elez��stv� to asi v�d�t budou}
 o~pr�m�ru 8~mm.

 Jin� dr��k, nez�visl� na plotech, sloupc�ch �i stromc�ch v~okol�, je
 stojan z~v�ce ��st�. Jeho rameno je m�sto �ady d�r pro \uv{skoby}
 zakon�eno otvorem, kter�m samosvorn� dr�� kolmo ke svisl� ty�i. Na opa�nou
 stranu ty�e pak tr�� rameno s~protiz�va��m. Svisl� ty� m� m�t na jedn�
 stran� ohoblovanou plochu a~ramena triedru a~protiz�va�� do sv�ch otvor�
 naopak vlepeny kruhov� �se�e, aby se na ty�i nemohly ot��et. Svisl� ty�
 mus� b�t oto�n�, zasunut� v~zaslepen� trubce nebo v~pat� a~obj�mce. Takov�
 trubka (nebo pata a~obj�mka) je p�ipevn�na k~stabiln�mu podstavci ---
 nejl�pe k~boku k�esla, ve kter�m p�i pozorov�n� sed�te.


\subsection{Rosnice}

 P�i z�padu Slunce poklesne z��iv� p��kon dopadaj�c� na zem asi na
 polovinu. To, co z�stane, je infra�erven� z��en� ovzdu��. Je-li jasno, jde
 o~z��en� z~v��ky pr�m�rn� n�kolik kilometr�, kde je vzduch a� o~des�tky
 stup�� chladn�j�� ne� zem. Teplej�� zem vyza�uje v�ce a~t�m se ochlazuje.
 Ochlazuje se t�m rychleji, ��m je men�� p��kon shora, tedy ��m v�t�� je
 odkryt� ��st \uv{studen�ho} nebe nad n� --- nanejv�� m��e j�t o~cel�
 poloprostor. Nen�-li vzduch velmi such�, za�ne se brzy na vystydl�ch
 odkryt�ch vodorovn�ch ploch�ch, sr�et vzdu�n� vlhkost --- oros� se. Svisl�
 plochy se ochlazuj� pomaleji, proto�e na n� z��� z poloviny zemsk� povrch
 a~z~oblohy na n� p�ich�z� z��en� hlavn� z~ni���ch (teplej��ch) vrstev
 ovzdu�� (z~mal�ch �hlov�ch v��ek). I~ony se ale mohou p�i vysok� vlhkosti
 vzduchu k~r�nu orosit. Ostatn�, v~rovinat� krajin� se m��e i~vzduch nad zem� 
 ochladit od n� a~vlastn�m vyza�ov�n�m a� pod ,,rosn� bod`` 
 a~vznikne pak p��zemn� mlha. 

 Objektivy binaru nam��en�ho vzh�ru stydnou velmi rychle a~pat�� k~prvn�m
 p�edm�t�m, kter� se orosuj�. Dalekohled se studen�m orosen�m objektivem se
 d� znovu pou��t, teprve a� se znovu oh�eje a~oschne. To se d� doc�lit
 v~tepl�, velmi such� m�stnosti, rychleji pak f�nem �i elektrick�m topidlem
 poskytuj�c�m proud hork�ho vzduchu. F�n je neocenitelnou pom�ckou 
i~k~oh��t� okul�r�, kter� se v~mraze ros�vaj� od tepl�ch vlhk�ch o�� (viz
 t� odstavec Vyh��v�n�).

 Stydnut� objektiv� zpomal�te, kdy� je p�ed studen�m nebem zakryjete. Kdy�
 je zrovna nepou��v�te, tak to m��ete prov�st �pln�. Ale i~kdy� se p�es triedr
 d�v�te, sta�� nechat odkrytou jen malou ��st nebe. Tubus dalekohledu se
 zkr�tka prodlou�� je�t� kus p�ed objektiv --- tomuto prodlou�en� se
 ��k� \emph{rosnice}. Vn�j�� konec rosnice m� m�t o~n�co v�t�� pr�m�r ne�
 objektiv, tak aby nest�nil ani na okraj�ch zorn�ho pole dalekohledu.
 Jestli�e m� triedr zorn� pole velk� �est stup�� a~rosnice sah� deset
 centimetr� p�ed objektiv, mus� b�t otvor na jej�m p�edn�m konci o~jeden
 centimetr v�t��, ne� pr�m�r objektivu.

 Pokud binar nenos�te na del�� cesty a~nevad� n�m jeho zv�t�en� rozm�ry,
 m��ete na n�j p�ipevnit pevn� rosnice. Je snadn� navinout na tubus (�ili
 trubici) ka�d�ho dalekohledu lepenkov� ku�el. Vyst�ihnout spr�vn� lepenku
 jako plṻ takov�ho ku�ele je hezk� geometrick� �loha --- zkuste chv�li
 po��tat a~r�sovat, ne� se do st��h�n� pust�te. Je ale mo�n� m�t i~rosnice
 v�lcov� (z~pevn�ch plastov�ch trubic), nasunut� na obj�mky objektiv�.
 Pevn� rosnice by m�ly b�t vylo�eny �ernou plst�, pak se d� s~binarem dob�e
 pozorovat i~obloha v~bl�zkosti M�s�ce. Na konce rosnic bychom m�li m�t
 v��ka. Pokud nepasuj� v��ka p�vodn�, mohou se hodit v��ka z~n�jak�
 sklenice �i kel�mku.

 Jsou-li ku�elov� rosnice dlouh�, m��e b�t vhodn� zmen�it jejich p�edn� otvory
 lepenkovou clonou. Vezm�me jako p��klad triedr $7\times50$ se zorn�m
 polem velk�m sedm a~p�l stupn� a~s~rosnic� sahaj�c� dvacet centimetr� p�ed
 objektiv. Vn�j�� konec rosnice m� pak m�t pr�m�r jen
$$5~{\rm cm} + 20~{\rm cm} \times \hbox{7,5}^\circ / \hbox{57,3}^\circ \doteq
7.6~{\rm cm}$$
 (p�itom vyu��v�me p�ibli�n�ho, ale �pln� dostate�n� p�esn�ho po��t�n� 
s~mal�mi �hly: 7,5$^\circ$ je m�lo oproti jednomu radi�nu rovn�mu
 57,3$^\circ$). Pokud by ku�el navinut� na tubus vy�el na konci �irok�
 dev�t centimetr�, vyplat� se jeho pr�m�r zmen�it clonou na on�ch necel�ch
 osm centimetr�.

 Chcete-li m�t mo�nost nosit binar v~p�vodn�m pouzd�e, m��ete jej vybavit
 rosnicemi vysouvac�mi. V~zasunut�m stavu nep�e�n�vaj� p�es p�vodn� tubus 
a~vejdou se s~binarem do pouzdra, po vysunut� sahaj� t�m�� o~d�lku p�vodn�ho
 tubusu p�ed objektivy. Takov� rosnice mohou b�t rovn� vinut� z~lepenky,
 lze ale vyu��t ku�elov� ��sti plastov� l�hve (nap��klad od n�jak�ho
 sapon�tu). Z~l�hve od��znete takovou ��st, aby zbyl� plṻ komol�ho ku�ele
 �lo s~ur�itou n�mahou p�et�hnout p�es konec tubusu.

 Rosnice nejen zpomaluj� chladnut� objektiv�, ale tak� je chr�n� p�ed
 necht�n�m dotekem. Jestli�e binar zap�n�te o~p�est�vk�ch do sv� bundy,
 nemus�te objektivy p�ikr�vat v��ky, rosnice je chr�n� p�ed zne�i�t�n�m
 dostate�n�.


\section{M��en� �hl�}

 Abychom se doopravdy vyznali v~rozs�hl� oblasti astronomick�ch objektiv� 
a~okul�r�, pot�ebujeme dob�e zvl�dnout sv�t �hl�. Je to n� ka�dodenn� sv�t,
 ale n�jak se na to ve �kole zapom�n�.

 Kolem sebe vid�me v�ci v~r�zn�ch sm�rech. Jde-li o~bl�zk� p�edm�ty, vid�me
 je ka�d�m okem v~pon�kud jin�m sm�ru a~n� zrakov� syst�m z~toho vykouzl�
 stereoskopick� obraz. Tehdy skute�n� vn�m�me prostorov� rozm�ry, m��eme
 nap��klad odhadnout, jak velk� je matice a~vz�t si pat�i�n� kl��. Jde-li
 ale o~p�edm�t vzd�len�, kde se neuplatn� stereoskopie, pak v�echno, co
 m��eme o~jeho rozm�rech p�esn� ��ci, co skute�n� vid�me, jsou jeho rozm�ry
 �hlov�. M��eme nap��klad ��ci, jak moc se li�� sm�r od na�ich o�� k~lev�
 stran� vzd�len�ho domu a~sm�r od na�ich o�� k~prav� hran� domu, tedy jak�
 �hel sv�raj� ob� polop��mky. M��eme udat �hlovou ���ku budovy
 v~radi�nech nebo ve stupn�ch. Jak� je jej� ���ka jako�to d�lkov� m�ra,
 tedy kolik je to metr�, z�le�� na vzd�lenosti budovy od n�s (a~na tom, jak
 je budova v��i n�m nato�en�, hled�me-li na ni z~pr��el�).

 V�po�ty s~�hly nep�evy�uj�c�mi t�icet stup�� jsou velmi jednoduch�.
 D�v�te-li se kolmo na st�ed pr��el� budovy, tvo�� pr��el� z�kladnu
 rovnoramenn�ho troj�heln�ku, jeho� nejost�ej�� �hel le�� ve va�em oku.
 �se�ku-z�kladnu m��ete nahradit ��st� kru�nice --- jejich d�lky se budou
 li�it jen velmi m�lo. A~s~d�lkami oblouk� kru�nic je snadn� po��tat. Aby
 byl oblouk tak dlouh�, jako je polom�r kru�nice $r$, mus� b�t p��slu�n�
 �hel s~vrcholem ve st�edu kru�nice velk� jeden radi�n. Obvod cel� kru�nice
 je ov�em $2\pi r$, a~tedy pln� �hel je $2\pi$ rad. Proto�e je to tak�
 360\dg, je jeden radi�n 360\dg$ / 2\pi \doteq 57{,}3^\circ$. Pro
 p�ibli�n� v�po�ty to klidn� zaokrouhlete na �edes�t stup��. To se dob�e
 pamatuje, proto�e jeden stupe� je �edes�t minut a~jeden radi�n je 
(i~kdy� necel�ch) �edes�t stup��. Jestli�e je budova vid�t �irok� �est
 stup��, tedy asi desetinu radi�nu, a~je daleko (jak v�te t�eba dle mapy)
 p�l kilometru, je jej� line�rn� ���ka desetina jej� vzd�lenosti od v�s,
 tedy asi pades�t metr�.

 Jak ale odhadnout on�ch �est stup��? Podr��me-li ve vd�lenosti 57~cm od
 oka prav�tko (a~dr��me je p�ibli�n� kolmo ke sv�mu pohledu), odpov�d�
 ka�d� centimetr na n�m pr�v� jednomu stupni. On�ch 57~cm nen� tak t�k�
 dodr�et, proto�e to je b�n� d�lka pa�e (m�te-li del�� pa�i, naklon�te
 ruku na jej�m konci pon�kud k~sob�). M�te-li palec �irok� 2,5~cm (�ili
 jeden palec), je na nata�en� pa�i �hlov� �irok� asi dva a~p�l stupn�.
 Takov� hodnoty si zjist�te pro r�zn� ��sti sv� vlastn� ruky na nata�en�
 pa�i --- z�sk�te tak �hlom�r, kter� nikdy nezapomenete vz�t s~sebou.

 Vzd�lenost ruky od oka nejv�hodn�ji zm���te \uv{svinovac�m metrem}. S~t�m
 m��ete konat i~velmi p�esn� �hlov� m��en�. Na krabi�ku \uv{metru} p�ilo�te
 prou�ek lepenky zn�m� d�lky (nap�. deset centimetr�), voln� konec
 \uv{metru} p�idr�te na sv� l�cn� kosti a~ruku s~krabi�kou vzdalte tak
 daleko od oka, a� bude prou�ek pr�v� zakr�vat m��en� p�edm�t (pr��el�
 budovy, nebo t�eba dvojici hv�zd). \uv{Metr} zabrzd�te a~ode�t�te jeho
 vysunut�. D�len�m zjist�te hodnotu �hlu v~radi�nech a~pak i~ve stupn�ch.

 Svinovac� metr a~prou�ky lepenky r�zn� d�lky jsou modern� obdobou
 starobyl�ho �hlov�ho m��idla, zvan�ho Jakubova h�l. Dokonalou n�hradu
 Jakubovy hole z�sk�te, p�id�te-li na za��tek metru viz�r. To je kl�novit�
 �kv�ra vyst�i�en� nap��klad v~kousku lepenky. Kdy� budete p�i m��en�
 hled�t p�es ni, vylou��te nejistotu, vznikaj�c� t�m, �e prou�kem lepenky,
 kter� vzdalujete od oka, odkr�v�te svou zorni�ku postupn�, aneb �e okraje
 prou�ku lepenky vid�te neost�e. Budete vid�t okraje pruhu lepenky
 rovnob�n� se �kv�rou stejn� ost�e jako budovu v~d�lce a~m��en� bude
 p�esn�.

 Takovou svinovac� modern� Jakubovou hol� m��ete prov�st i~triangulaci
 sv�ho okol� a~vytvo�it jeho mapu. Opakovan�m pozorov�n�m m��ete tak�
 zjistit, kolik zemsk�ch polom�r� je od n�s vzd�len M�s�c (ale to u� je
 trochu slo�it�j��).


\section{V�t�� dalekohled}

 Dalekohled, kter� dok�e v�c ne� dob�e vybaven� lehk� binar, si
 nepo�izujte, dokud nem�te v�echno uveden� v��e a~dokud se dob�e nevyzn�te
 na M�s�ci i~na no�n�m nebi. Ne� si v�t�� dalekohled po��d�te, m�li byste
 str�vit p�r jasn�ch ve�er� na n�jak� hv�zd�rn�, kde se v�t��mi dalekohledy
 nau��te pozorovat. Pak se teprve m��ete rozmyslet, k~�emu a~jak
 mnoho chcete v�t�� dalekohled pou��vat.

 Ke stejn� velk�mu kroku od binaru d�l, jako byl krok od pohledu bez
 dalekohledu k~pohledu lehk�m binarem, se asi nerozhodnete --- jak jste u�
 �etli, pot�ebovali byste k~tomu dalekohled s~asi p�lmetrov�m objektivem.
 Rozumn� krok je po��dit si dalekohled s~objektivem o~pr�m�ru patn�ct a�
 dvacet p�t centimetr�.

 Takov� dalekohled sice m��e m�t objektiv �o�kov�, podobn� jako v� triedr,
 ale pak je velmi drah� a~nep��li� skladn� --- takov� dalekohledy nechte
 hv�zd�rn�m. L�pe v�m poslou�� dalekohled se zrcadlov�m objektivem, jak�
 vynalezl Isaac Newton. Objektiv Newtonova typu se skl�d� z~hlavn�ho
 zrcadla, jeho� pohlin�kovan� odrazn� plocha m� tvar rota�n�ho paraboloidu,
 a~z~mal�ho rovinn�ho zrc�tka, kter� pos�l� obraz na bok, kousek vn� od
 horn�ho okraje tubusu. Tam (do ohniskov� roviny) lze um�stit filmov�
 pol��ko a~obraz na n�j zachytit, nebo si lze obraz prohl��et okul�rem
 (vlastn� silnou lupou). Optiku k~objektivu Newtonova typu lze snadno
 koupit, i~kdy� jsou i~nad�enci, kte�� si zrcadla sami brous� a~le�t�.
 Dom�c� v�roba zrcadel je zdlouhav� a~nesta�� na ni b�n� �emesln�
 dovednosti a~znalosti. Z�jemce odkazujeme na knihu \cite{Kolar} nebo na kurs
 brou�en� astronomick�ch zrcadel v~Rokycanech \cite{Rokycany}.

 Chcete-li dob�e porozum�t optice dalekohled�, mus�te si p�e��st p��slu�n�
 optick� pas�e v~n�jak� odborn� kn��ce, a~pak si opakovan� r�zn� mal� dalekohledy
 poskl�dat. Nejsnaz�� je vyu��t n�jak� hotov� sady optiky. V�born� (jako
 u�ebn� pom�cka pro v�s, ne jako hra�ka pro d�ti) je kdysi velmi roz���en�
 stavebnice Astro-Cabinet. Chod�te-li dosud do �koly, ur�it� byste si po
 dohod� mohli zap�j�it n�co z~fyzik�ln�ho kabinetu nebo si tam po
 vyu�ov�n� hr�t (�ili experimentovat) spole�n� se sv�m u�itelem fyziky. 
 Pln� funk�n� dalekohled
 z�sk�te pat�i�n�m um�st�n�m �o�ek do dvojice lepenkov�ch trubek ---
 z~lepenky jsou vinuty i~tubusy pom�rn� velk�ch prod�van�ch dalekohled�.


\subsection{Okul�ry}

 Okul�ry poskytuj� r�zn� zv�t�en�, kter� vypo��t�te jako pom�r
 ohniskov� d�lky objektivu a~okul�ru. U~astronomick�ch okul�r� b�v�
 ohniskov� d�lka ud�na, u~mikroskopov�ch (pokud je z~nouze u��v�te) ji
 spo��t�te ze \uv{zv�t�en� okul�ru}, definovan�ho stejn� jako se ud�v�
 konven�n� zv�t�en� lupy, toti� jako 25 cm d�leno ohniskovou d�lkou.

 �loha dalekohled� je sb�rat sv�tlo (o~tom viz za��tek odd�lu Triedr) 
a~sou�asn� zv�t�ovat �hly. Zv�t�en� �hl� ale m� sv� meze --- spodn� je dan�
 va�ima o�ima, horn� vlnovou povahou sv�tla.

 Nejmen�� zv�t�en�, p�i kter�m u� vyu�ijete celou plochu objektivu, je d�no
 velikost� va�ich o�n�ch panenek. Zm��te si proto jejich velikost, je to
 d�le�it� �daj. P�ejd�te ze sv�tl� prostory do �era p�ed zrcadlo, nebo
 rad�ji hle�te st�le do n�j a~ztlumte p�itom siln� sv�tlo. Uvid�te, jak se
 va�e zorni�ky rozt�hnou. P�idr��te-li si t�sn� p�ed o�ima pr�hledn�
 m���tko, snadno na n�m ode�tete, jak jsou va�e zorni�ky velk�. Abyste
 m��ili p�esn�, pravou panenku pozorujte prav�m a~levou lev�m okem.
 Zv�t�en� dalekohledu, p�i kter�m se jeho v�stupn� pupila pr�v� vejde do
 va�� z��telnice, je rovno pod�lu pr�m�r� objektivu a~va�� zorni�ky. Jestli�e
 u�ijete zv�t�en� je�t� men��, d�v�te se u� jen ��st� objektivu. Dalekohled
 se st�v� vlastn� men��m, co� m��e b�t v�hodn�, jestli�e t�m z�sk�te v�t��
 zorn� pole. U~zrcadlov�ch dalekohled� se zast�n�n�m st�edem objektivu
 m��ete ale m�t v~mal�m zv�t�en� probl�m s~t�m, �e va�i zorni�ku skoro
 celou vypl�uje obraz t�to slep� ��sti objektivu.

 Nejv�t�� u�ite�n� zv�t�en� je takov�, �e se vinou kone�n� d�lky sv�tla
 body zobrazuj� ji� jako kruhy o~post�ehnuteln�m �hlov�m pr�m�ru. To
 rozhodn� plat� pro v�stupn� pupilu velkou p�l milimetru, stejn� jako pro
 p�lmilimetrovou d�rku, kterou vytvo��te jehlou ve star� disket� --- zkuste
 se p�es takovou d�rku pod�vat na obrazy Slunce v~ba�ce ��rovky 
 (ta je tak vypoukl�, �e je zd�lky odraz Slunce v~n� dokonale bodov�).
 Ostatn�, zkuste d�rky r�zn�ch pr�m�r�, od st�� patrn�ch 
 a� do jednoho milimetru.
 U~velk�ch
 dalekohled� b�v� ale obraz rozmaz�n u� p�i v�t��ch v�stupn�ch pupil�ch ne�
 je ona p�lmilimetrov�, a~to neklidem vzduchu.

 Dob�e vybaven� dalekohled by m�l m�t sadu okul�r�, kter� poskytuj�
 v�stupn� pupily s~pr�m�ry od sedmi �i alespo� p�ti milimetr� a� do p�l
 milimetru (�i alespo� 0,7~mm). Pro dalekohled s~pr�m�rem objektivu 20~cm
 to konkr�tn� znamen� zv�t�en� zhruba od t�iceti do �ty� set. Po sob�
 n�sleduj�c� zv�t�en� by nem�la b�t v~pom�ru v�t��m ne� dva, a~tak je
 pot�eba p�t okul�r� (v~nouzi �ty�i). Po�et okul�r� je mo�n� sn��it na
 polovinu, pokud m�te k~dispozici tzv. Barlowovu �o�ku, slo�enou rozptylku
 (aby m�la potla�enou barevnou vadu) slou��c� k~prodlou�en� ohniskov�
 d�lky objektivu na dvojn�sobek.

 Okul�ry jsou t�m cenn�j��, ��m v�t�� zorn� pole poskytuj�. Zorn� pole
 okul�ru pozn�te snadno: vezmete okul�r do ruky a~pod�v�te se jedn�m okem
 p�es n�j a~druh�m oby�ejn�. V~okul�ru sice nevid�te ��dn� p�edm�ty, ale
 jasn� vn�m�te okraje sv�tl�ho kruhu, jeho zorn�ho pole. D�v�te-li se
 p�itom na ze�, �hlovou velikost kruhu spo��t�te z~toho, jak velk� kus zdi
 zorn� pole okul�ru vyt�n� a~jak jste od zdi daleko (m��ete si to m�sto
 po��t�n� nakreslit a~zm��it �hlom�rem). Nejlep�� okul�ry maj� zorn� pole
 a� devades�t stup��, p�i pohledu jimi v~noci ani nevn�m�te okraj zorn�ho
 pole. Naproti tomu mikroskopov� okul�ry m�vaj� zorn� pole i~men�� ne�
 t�icet stup��, je to jako d�vat se �zkou trubkou, co� ale v�bec nevad� p�i
 pozorov�n� �hlov� mal�ch objekt�, jako je t�eba Jupiter (jen je obt��n�j��
 se na� strefit).

 Okul�r obsahuje krom� �o�ek (dvou a� t�eba sedmi) tak� clonku, kter� le��
 v~ohniskov� rovin� objektivu a~dalekohledu d�v� p�esn� ohrani�en� zorn�
 pole (proto se j� ��k� poln� clona). S~v�jimkou okul�r� Huyghensova typu,
 kde le�� mezi �o�kami okul�ru, je p��stupn� m��en� a~zorn� pole
 dalekohledu lze pak zjistit velmi p�esn� --- je to (v~radi�nech) pod�l
 pr�m�ru poln� clonky a~ohniskov� d�lky objektivu. Sou�asn� je to i~zorn�
 pole okul�ru (zji�t�n� p�ibli�n� dle p�edchoz�ho odstavce) d�len�
 zv�t�en�m. Ostatn� zorn� pole okul�ru sam�ho je d�no tak� pod�lem pr�m�ru
 poln� clonky a~ohniskov� d�lky okul�ru. Te� je mo�n� srozumiteln�j��, pro�
 je okul�r s~velk�m zorn�m polem dra���: mus� m�t v�t�� poln� clonu a~tak�
 v�t�� v�echny �o�ky.

 (P�esn� vzato b�v� poln� clona st�le v~ohniskov� rovin� objektivu jen
 u~triedr�. V�m�nn� okul�ry ji m�vaj� v~sob�, tak�e nejde zaost�ovat.
 Dioptrick� vada zraku na �rovni p�ti dioptri� nijak nep�ek�� p�i
 zaost�ov�n� hv�zd, ale okraje zorn�ho pole pak u� ostr� nejsou.)

 Na�e o�i vid� ost�e jen velmi malou oblast, velkou asi jeden stupe�. ��m
 d�l od t�to ost�e patrn� oblasti, t�m men�� �hlov� rozli�en� n� zrak
 poskytuje. P�i pozorov�n� proto ur�it� d�te p�ednost velk�mu zorn�mu poli
 dalekohledu, i~kdy� na okraji neostr�mu, p�ed zorn�m polem ohrani�en�m na
 nevelkou oblast zobrazovanou zcela ost�e. �koda, �e na trhu nejsou
 levn�j�� okul�ry velk�ho pr�m�ru (tedy s~velk�m zorn�m polem). V�robci si
 z�ejm� netroufaj� nab�zet okul�r, kter� by mohl b�t p�edm�tem (jakkoliv
 nekvalifikovan�) kritiky. Levn� okul�ry s~velk�m zorn�m polem si n�kte��
 hv�zd��i zhotovuj� sami, dokonce si i~sami tvaruj� �o�ky, ale to je v�c a�
 pro zku�en� optiky.

 Jak jsem nazna�il u� v��e, pro m��en� dalekohledu m��e b�t u�ite�n� 
i~okul�r o~velk�m pr�m�ru, d�vaj�c� v�stupn� pupilu v�t�� ne� jeden
 centimetr. Nevad�, �e p�itom dalekohled st�v� vlastn� men��m (do oka se
 dost�v� sv�tlo jen ze zlomku plochy objektivu), hlavn� �e se zv�t�� zorn�
 pole.

 Zaost�ov�n� okul�r� se �asto �e�� d�mysln�m tzv. okul�rov�m v�tahem. Je
 p�itom v�hodn�, kdy� na konci v�tahu m��e b�t ne jedin� okul�r, ale
 soustava v�ech okul�r�, kter� lze snadno m�nit (tzv. revolverov� okul�rov�
 hlava), ani� byste p�eost�ovali. Ve skute�nosti ale sta�� �asto jen otvor,
 v~n�m� m��ete okul�r hladce posunovat (kroutit s~n�m a~p�itom jej
 zasunovat �i vytahovat). Hladkost pohybu a~p�itom dostate�n� tuhost se
 doc�l� t�ec� vlo�kou v~otvoru --- textili�, k���, plastem, nebo i~pru��c�m
 plechov�m jaz��kem.


\subsection{Mont� v�t��ho dalekohledu}

 V�t�� dalekohled, zejm�na s~objektivem Newtonova typu (ve hv�zd��sk�
 hant�rce se takov�mu dalekohledu ��k� prost� newton), u� nelze u��vat tak,
 �e jej podr��te v~ruce nebo op�ete o~okenn� parapet. Pot�ebujete k~n�mu
 mont�, kter� v�m umo�n� jej nam��it na kter�koliv m�sto na obloze a~jemn�
 a~hladce s~n�m pohybovat, kdy� s~n�m pozorujete n�co ve velk�m zv�t�en�.
 A~mus�te m�t i~mo�nost do dalekohledu pohodln� hled�t, a� m��� kamkoliv na
 nebe.

 Klasick� mont�e b�valy na vysok�m stojanu, s~hlavn� osou rovnob�nou 
s~osou Zem�, slo�it�, drah� a~�asto i~velmi nepraktick�. Dalekohled, ur�en�
 k~pozorov�n� a~ne k~fotografov�n� (o~tom d�le) takovou mont� nepot�ebuje.
 Hlavn� osa m��e b�t klidn� svisl�, d�le�it� je jen, aby dalekohled byl
 dokonale vyv�en� a~stojan s~mont�� se nechv�l (chv�n� vad� ale jen ve
 velk�m zv�t�en�).

 Newtony maj� okul�r na horn�m konci a~p�i pozorov�n� mohou jejich mont�e
 st�t rovnou na zemi, nepot�ebuj� tedy zvl�tn� stativ. Dokonalou 
a~jednoduchou mont� k~nim vyvinul v~sedmdes�t�ch letech John Dobson
 z~Kalifornie. Dnes je takov�ch dobsonovsk�ch mont�� po sv�t� ohromn�
 mno�stv�; dobson, jak se dalekohledu Newtonova typu na mont�i podle
 Dobsona ��k�, se stal standardem pro v�echny pozorovatele, kte�� si
 po�izuj� velk� dalekohled. Dobsony se stav� s~hlavn�mi zrcadly i~v�t��mi
 ne� p�l metru, nejobvyklej�� jsou ale dvaceticentimetrov� (tj. s~hlavn�m
 zrcadlem o~pr�m�ru dvacet centimetr�). Lze si je koupit hotov�, mont�
 Dobsonova typu je ale snadn� postavit si i~doma. Nepot�ebujete k~tomu v�c
 ne� p�ekli�ku, pilu, p�r kousk� teflonov� f�lie a~kus \uv{umakartu}.
 Uk�zky dobson�, podle kter�ch lze mont� vyrobit, m��ete nal�zt ve
 Sky and Telescope\cite{S&T}, nejd�le�it�j��m p�ehledov�m astronomick�m
 �asopise.

 Dobsonovskou mont� m��ete doplnit lankem, kter� fixuje deklinaci (vlastn�
 zem�pisnou ���ku) m�sta, kam dalekohled m���. Dalekohledem pak lze na nebi
 sledovat jen zvolenou rovnob�ku a~je pak je�t� leh�� doh�n�t zvolen�
 objekt p�i jeho cest� po nebi. Horn� konec lanka je upevn�n ide�ln� na ose
 dalekohledu vn� od sekund�rn�ho zrc�tka, spodn� konec lanka se upevn�
 k~podstavci v~m�st�, kde jej prot�n� rovnob�ka
 s~osou Zem� proch�zej�c� st�edem vodorovn� osy mont�e.
 K~p�ipevn�n� lze u��t svorku umo��uj�c� volit r�zn� d�lky lanka a~t�m i~r�zn�
 deklinace.

 Luxusn�m dopl�kem je paralaktick� st�l, na kter� lze dobson postavit. Je
 to dvojice desek, p�i�em� horn� klou�e nad doln� tak, �e jde o~ot��en�
 podle osy proch�zej�c� nad horn� deskou a~maj�c� sklon osy zemsk�.
 Nastav�te-li paralaktick� st�l do jedn� krajn� polohy, je pak schopen a�
 jednu hodinu dobson p�esn� nakl�n�t tak, �e se dan� hv�zda v~zorn�m poli
 neh�be. Paralaktick� st�l je stejn� n�kladn�, jako kompletn� dobson bez
 n�j, ale na druh� stran� jde o~v�c, kterou si je �ikovn� �emesln�k schopen
 postavit s�m. Informace o~tom viz op�t �asopis Sky and Telescope.


\subsection{Hled��ek}

 I~kdy� jde jen o~binar se zorn�m polem velk�m �est stup��, nebude se v�m
 zpo��tku v�dy da�it nam��it jej v~noci tam, kam chcete. Spolehliv� no�n�
 m��en� s~binarem vy�aduje ur�it� tr�nink, podobn� jako st��len� pistol� od
 boku. M��en� v�t��mi dalekohledy je o~to t쾹�, �e jejich zorn� pole je
 mnohem men��.

 Pohodln� u��v�n� v�t��ho dalekohledu vy�aduje, aby k~n�mu byl p�ipevn�n
 mal� dalekohled s~velk�m zorn�m polem (alespo� t�i stupn�), takzvan�
 hled��ek. V~ohnisku objektivu hled��ku mus� b�t vlasov� k��� --- vlasy 
 v~ohniskov� rovin� okul�ru jsou dostate�n� tlust�, 
 aby byly vid�t i~v~noci. Hled��ek mus� b�t dob�e se�iditeln�, aby
 byl p�esn� souos� s~hlavn�m dalekohledem. Um�st�n m� b�t tak, abyste
 mohli snadno st��dat pohled do obou dalekohled�.

 Kupujete-li cel� nov� dalekohled, trvejte na tom, aby byl takov�m
 hled��kem vybaven. M��e j�t o~hled��ek docela levn� (rozhodn� pod tis�c
 korun), proto�e nemus� m�t nijak dokonalou optiku: jen aby nebyly hv�zdy
 uprost�ed jeho zorn�ho pole rozmazan�.

 K~dalekohledu, kter� u� m�te, mus�te hled��ek p�idat sami. Zabere to
 mnohem m�n� �asu ne� zbyte�n� no�n� bloud�n� po nebi dalekohledem, kter�
 ani zku�en� hv�zd�� prost� nedok�e nam��it. Nejsnadn�j�� je pou��t mal�
 monar --- koupit by jej mohlo b�t mo�n� tam, kde prod�vaj� b�n�j��
 binary. Dobr� hled��ek si ale snadno zhotov�te i~sami, t�eba s~vyu�it�m
 plastov�ch �o�ek z~odlo�en� stavebnice. Pro vytvo�en� zam��ovac�ho k���e
 pot�ebujete prst�nek (u��znut� z~trubky vhodn�ho pr�m�ru, v~nouzi navinut�
 z~pap�rov� lepic� p�sky), kter� bude p�esn� dr�et v~ohniskov� rovin�
 objektivu. Do n�j pak vlo��te dal�� prst�nek, na kter� nalep�te k���em
 tmav� vlasy. Lepen� vlas� nen� snadn�, ale po �ase se v�m povede, i~kdy�
 t�eba k��� nebude p�esn� kolm� �i p�esn� uprost�ed. Hled��ek pak zkr�tka
 se��d�te na takov� k���, jak� jste zhotovili.

 Obvykl� upevn�n� hled��ku je takov�, �e tubus v�t��ho dalekohledu na sob�
 m� dvojici kruhov�ch obj�mek a~ka�d� obj�mka je opat�ena trojic� �roub�.
 Hled��ek lze v~obj�mk�ch pomoc� nich nakl�n�t. Proto�e ale pevn� obj�mky
 na tubusu mohou u~p�enosn�ho dalekohledu dost p�ek�et, jsou mo�n� 
i~jin� �e�en�. Sta�� m�t nap��klad na tubusu velk�ho dalekohledu �heln�k
 (L-profil) a~na hled��ku nastaviteln� p�ipevn�n� jin� �heln�k, kter� se
 do prv�ho vkl�d�. P�ipevn�n� �heln�ku na hled��ek m��e zajistit dvojice
 gumov�ch krou�k� ze star� motocyklov� du�e (nebo zava�ovac� guma), pro
 nastaven� sta�� dvojice odtla�ovac�ch �roub�. Gumami �i p�sky lze pak
 p�ichytit i~hled��ek k~v�t��mu dalekohledu. Mo�n� je ale i~p�ipevn�n�
 �emesln� n�ro�n�j��, toti� m�sto �heln�k� tla�en�ch na sebe u��t tzv.
 rybinu.


\subsection{Jin� m��idlo}

 Pro dvaceticentimetrov� dalekohled nebo men�� (tj. s~objektivem o~pr�m�ru
 pod dvacet centimetr�) je ale je�t� jin� mo�nost m��en�, ne� s~pomoc�
 hled��ku. Jde o~optick� m��idlo, kter� se v~USA prod�v� pod n�zvem Telrad
 Reflex Sight. Jeho princip je ale tak jednoduch�, �e si obdobn� m��idlo
 m��ete zhotovit sami.

 Optick� �leny m��e m�t jen t�i: �ervenou diodu se zab�len�m vr�kem jako
 prstencov� sv�teln� zdroj, lupu s~ohniskovou d�lkou asi 6~cm um�st�nou
 tak, aby sv�teln� zdroj byl v~jej�m ohnisku, a~rovinnou sklen�nou desti�ku
 (nap�. polovinu podlo�n�ho skl��ka k~mikroskopu). P�i m��en� se pak d�v�te
 ob�ma o�ima na nebe, z~toho jedn�m okem p�es tuto desti�ku. Odrazem
 v~desti�ce sou�asn� vid�te p�es lupu �erven� prst�nek. Ten, proto�e je
 v~ohnisku lupy, se v�m jev� stejn� v~nekone�nu, jako hv�zdy. I~kdy�
 pohnete hlavou, prst�nek se na obloze neposune --- pohledem p�es
 kteroukoliv ��st desti�ky jej vid�te st�le na stejn�m m�st� nebe. Pokud je
 zam��ova� se��zen� tak, �e st�ed prst�nku je pr�v� tam, kam m��� osa
 dalekohledu, je m��en� dalekohledem velmi rychl� a~p�esn�.

 Aby bylo mo�n� m��idlo u��vat za r�zn�ch sv�teln�ch podm�nek, mus� b�t jas
 prst�nku regulovateln�. O~nap�jen� diody plat� tot�, jako v~odd�lu
 \myref{Svitilna}{Sv�tilna}, 
 nav�c ale do obvodu zapojte reostat (prom�nn� odpor) s~rozsahem do �tvrt
 megaohmu.


\subsection{Vyh��v�n�}

 Za chladn�ch noc� je pozorov�n� dalekohledem velmi zt��eno t�m, �e se p�ra
 z~vlhk�ch tepl�ch o�� sr�� na okul�rech. Okul�ry lze sice opakovan�
 oh��vat f�nem, ale jedinou skute�n� dobrou obranou proti jejich orosen� �i
 dokonce oj�n�n� je m�t je st�le oh��van�. Oh��van� levn� okul�r je �asto
 mnohem lep��, ne� sebedra���, ale studen�. I~lehounk� orosen�, kter� je�t�
 hv�zdy na pohled nerozmaz�v�, tak�e jej nepost�ehneme, toti� hv�zdy
 podstatn� zeslabuje.

 K~vyh��v�n� okul�r� se u��v� tenk�ho dr�tku, navinut�ho kolem okul�ru
 (p��padn� p�es tenkou elektroizola�n� vrstvu). Vn�j�ek oh��vac�ho ruk�vku
 je tepeln� izolov�n. Nap�t� na dr�tku je jen n�kolik volt�, p��kon m��e
 b�t i~v~mraze jen �tvrt wattu (pokud je okul�r zasunut v~nekovov�
 obj�mce). Na to dob�e sta�� dvojice tu�kov�ch akumul�tor�, nap��klad t�ch,
 kter� nap�jej� optick� m��idlo zm�n�n� v��e, kter� pak p�es den znovu
 nabijete. V�t�� p��kon je lep��, okul�r se po zapnut� rychleji oh�eje, ale
 je pak nutn� mo�nost regulace (aby okul�r nebyl hork�). 
 
 P��klad: vezmeme dr�tek..... (z~l�cny, ocelov�ho lanka, ... mus�m zm��it a~zkusit...)

 U~kovov�ho revolverov�ho okul�rov�ho konce nen� nutn� vyh��vat jednotliv�
 okul�ry, sta�� h��t samotnou revolverovou hlavu. Je-li toti� zvenku 
(a~pokud mo�no i~zevnit�) tepeln� izolovan�, veden� tepla kovem sta�� na
 oh�ev v�ech okul�r�. Pot�ebn� p��kon je n�kolik watt�, dle velikosti hlavy
 a~tlou��ky izolace.

 �o�kov� objektivy se sice daj� dost ��inn� chr�nit proti chladnut�
 rosnicemi, ale za vlhk�ch noc� to nemus� sta�it. Vyh��vat sta�� vnit�ek
 rosnice bl�zko objektivu, z��iv�m p�enosem se udr�uje i~objektiv nad
 teplotou rosn�ho bodu. Ob�as je vyh��v�n� pot�ebn� i~u~newton�. Plat� to,
 co v��e: vyh��v�n� rozhodn� ne�kod�, zato slab� orosen� vad� �ast�ji, ne� si
 uv�domujeme.

 I~dalekohled, kter� nem� vyh��van� ��sti, m��e vydr�et dostate�nou dobu
 tepl�, pokud je zpo��tku o~hodn� teplej�� ne� okol�, a~t�m sp��e, pokud
 jej lze ob�as oh��t. Pokles teploty zrcadla, pokud nen� z~m�lo rozta�n�ho
 skla, sice m��e zhor�it obraz ve velk�m zv�t�en�, ale jak�koliv orosen�
 jej zhor�� mnohem v�c. Dalekohled ale nem��ete oh��vat v~obytn� m�stnosti
 --- tam je toti� obvykle a� n�kolikr�t vy��� absolutn� vlhkost ne� venku,
 a~dalekohled p�inesen� zvenku se tam hned oros�. Po del��m pobytu uvnit�
 se pak do dutin dalekohledu (nap�. i~do okul�r�) dostane onen vzduch 
s~vy��� absolutn� vlhkost� a~venku pak za�ne v~dutin�ch vlhkost brzy
 kondenzovat. Dalekohledy je nutno oh��vat v~prosto�e, kde je venkovn�
 vzduch, jen oh��t� a~t�m se sn��enou relativn� vlhkost�.

 Ide�ln� pro skladov�n� a~oh��v�n� dalekohled� je venku pod st�echou
 um�st�n� sk���, jej�� vnit�ek lze vyh��vat a~kterou m��e zvolna proudit
 vzduch vzh�ru. Sk��� je vhodn� m�t po stran�ch a~naho�e tepeln�
 izolovanou, �eln� strana ale m��e b�t pr�hledn� �i pr�svitn�, aby se sk���
 ve dne oh��vala sv�tlem. Dalekohledy, po no�n�m pozorov�n� �asto d�kladn�
 mokr�, v~n� tak p�es den po��dn� a~zadarmo vyschnou. Na noc ale takov�
 sk��� pot�ebuje je�t� jin� zdroj tepla ne� Slunce, nap�. elektrick� oh�ev
 mal�ho v�konu. Zdola m��e b�t sk��� otev�en� a~naho�e by m�la b�t
 opat�en� regulovatelnou �kv�rou �i klapkou (za slune�n�ho dne �pln�
 otev�enou, v~noci p�i slab�m zdroji tepla jen pootev�enou).

\section{�dr�ba dalekohled�}

 Dalekohled, kter� nen� dob�e se��zen�, m��e vcelku fungovat, ale pouze p�i
 mal�ch zv�t�en�ch. P�i velk�ch zv�t�en�ch dalekohled ji� neukazuje dal��
 podrobnosti, nebo� nezobrazuje ost�e. U~�o�kov�ch objektiv� �patn�
 se��zen� nen� obvykl�, naopak u~v�ech typ� zrcadlov�ch objektiv� je
 pravidlem. Chcete-li u��vat zrcadlov� dalekohled, mus�te alespo� um�t
 poznat, je-li dob�e se��zen� nebo ne.

 Nechcete-li b�t bezmocn�, kdy� zjist�te, �e se��zen� dalekohledu nen�
 dokonal�, mus�te m�t alespo� tu nejjednodu��� pom�cku, toti� okul�rovou
 trubi�ku (viz d�le). Pak si prostudujte n�sleduj�c� n�vod a~pus�te se do
 se�izov�n�. Nen� to o~mnoho obt��n�j�� ne� se��dit si p�edn� brzdu
 bicyklu, opot�ebuj�-li se jej� gumi�ky.

 Dobr� dalekohled je nejen se��zen�, ale m� i~�ist� okul�ry. Zat�mco prach
 na objektivu jen ub�r� sv�tlo a~trochu sni�uje kontrast, ne�ist� okul�r
 opravdu velmi kaz� obraz. O�istit okul�r je stejn� snadn� jako o�istit
 br�le (tedy alespo� jejich optick� plochy) --- i~kdy� se k~nim nedod�v�
 n�vod k~pou�it� a~�dr�b� a~skute�n� si je n�kte�� u�ivatel� nech�vaj�
 �istit jen od optika.


 \subsection{Obnova optick�ch ploch}

 N�vod na �i�t�n� br�l� je stru�n�, ale asi ne v�eobecn� zn�m�.
 P�ichystejte si �erstv� vypranou (nezama�t�nou a~nezapr�enou) bavln�nou
 pleteninu (tri�ko, d�tskou plenu, atp.). Pokud sklo nen� zapr�en�,
 d�chn�te na n�j a~vz�p�t� z~n�j ot�ete vzniklou rosu. P��padn� to
 opakujte, m��ete i~dost p�itla�it. Pokud sklo zapr�en� je, bu� jej
 nejprve lehce jin�m kouskem obdobn� l�tky ome�te, nebo (mohou-li v~prachu
 b�t ��stice k�emene nebo je�t� tvrd��) opl�chn�te proudem vody a~p��padn�
 p�itom om�vejte hubkou. Po okap�n� postupujte jako u~nezapr�en�ho skla.

 Optick� plochy dalekohled� by se nem�ly �pinit tolik jako br�le, proto�e
 jsou p�ed ne�istotami z��sti nebo �pln� ukryt�. �istit je pot�eba v�t�inou
 jen vn�j�� plochy okul�r�, kter� b�vaj� zama�t�n� od o�n�ch �as. Postupuje
 se u~toho jako u~br�l�, ale proto�e jde o~malou plo�ku, vezm�te si na
 pomoc rad�ji kousek �ist� vaty namotan� na p�r�tku. Voln� motanou vatou
 lze plochu nejprve om�st. Proudem vody se zde rozum� leda ostr� ost��knut�
 vodou destilovanou (malou injek�n� st��ka�kou bez jehly). Na rozd�l od
 oby�ejn�ch br�l� jsou optick� plochy modern�ch dalekohled� opat�eny
 zelenavou �i fialov� se jev�c� vrstvi�kou sni�uj�c� mno�stv� odr�en�ho
 sv�tla (antireflexn� vrstvou), kter� b�v� m�n� odoln� ne� samotn� sklo.
 �i�t�n� dob�e sn��, snadno ji ale po�kr�bou u� i~�ivcov�\footnote
{Pamatujete si je�t� Mohsovu stupnici? 1: mastek, 2: halit, 3: kalcit,
 4: fluorit, 5: apatit, 6: �ivec, 7: k�emen, 8: topaz, 9: korund, 10: diamant. Optick� sklo m�v�
 tvrdost v�t�� ne� 6.
}
 prachov� zrna.

 Pozor, orosen� okul�r nen� ne�ist� a~jedin�m spr�vn�m zp�sobem jeho
 \uv{um�l�ho �i�t�n�} je oh��t jej, viz odstavec Vyh��v�n�. St�r�n� vodn�ho
 povlaku vede �asem k~po�kr�b�n� okul�ru a~neodstra�uje p���inu rosen�,
 toti� n�zkou teplotu okul�ru.

 Zrcadla na sob� maj� velmi m�kkou hlin�kovou vrstvi�ku a~nelze je v�bec
 ot�rat, dokud z~nich nen� zcela odstran�n i~mikroskopick� prach. Jen velk�
 prachov� ��stice ale daj� odstranit pouh�m ofukov�n�m vhodnou \uv{ru�n�
 fouka�kou}, nap�. polyetyl�novou n�dobkou, v~jak� dostanete nosn� kapky
 nam�chan� v~l�k�rn� (��inn�j�� jsou speci�ln� n�dobky se stla�en�m such�m
 vzduchem). I~dost mal� ��stice lze odstranit ostr�m proudem vody (z�sk�te
 jej nap�. p�itla�en�m prstu na �st� vodovodu). Aby po uschl�ch kapk�ch
 vody nez�staly na zrcadle krystalky sol�, opl�chn�te zrcadlo nakonec vodou
 destilovanou, postavte na hranu na saj�c� ru�n�k a~v�t�� kapky sfoukejte
 dol�. Lihem nebo teplou vodou se sapon�tem lze ost��kat i~mastn� skvrny,
 ve zcela bezpra�n�m stavu je nakonec lze p�itom i~mechanicky ot�rat
 podobn� jako �ist� sklo.

 Hodn� �pinav� hlin�kov� vrstva ale b�v� sou�asn� i~zkorodovan�. Ov��te si
 to pohledem skrz ni --- nen� u� alespo� m�sty pr�hledn�? Jestli ano,
 vyrobte si trochu slab�ho roztoku louhu sodn�ho �i draseln�ho (pozor, je 
 to nebezpe�n� ��ravina!) a~nalijte jej na
 hlin�kovou vrstvu. P�es noc se vrstva rozpust� a~�ist� sklo pak omyjete
 vodou (nakonec destilovanou)\footnote
{Pozor, siln� louh by za dlouhou dobu naleptal i~sklo. 
Pokud kovov� vrstva nechce zmizet, mo�n� se jedn� o~starou vrstvu st��brnou
a~jej� sejmut� nechte na 
odborn�c�ch, kte�� zrcadla pokovuj�.}. 
 Kdy� usoud�te, �e je sklo u� dokonale �ist�
 a~rovnom�rn�ho vzhledu, odneste zrcadlo n�kam k~pokoven�, nap�.
\cite{ATC}.
 Noste jej p�itom optickou plochou dol� v~takov� sal�tov� m�se,
 kter� vylou�� mechanick� kontakt optick� plochy s~okol�m (hlavn� a� bude
 znovu pokoven�). Vlastn� jde v�dy ne o~jedno zrcadlo, ale o~dv� --- to
 druh�, vypukl� �i rovinn�, odlept�vejte v~padnouc� sklen�n� misce.


\subsection{Jak se pozn� se��zen� dalekohled}

 Se��zen� dalekohled dosahuje sv�ho \uv{difrak�n�ho limitu}, �ili
 dokonalost soust�ed�n� sv�tla hv�zdy je omezena jen ohybem (difrakc�)
 sv�tla jako�to vln�n�. Ov��it si to znamen� prohl�dnout si difrak�n�
 obrazec a~posoudit, jestli odpov�d� pupile dalekohledu. D�v�-li dalekohled
 ide�ln� difrak�n� obrazec, je v~po��dku.

 Pod�vejte se se��zen�m dalekohledem na jasnou st�lici (u~dalekohledu bez
 pohonu u�ijte Pol�rku) ve velk�m zv�t�en�, toti� velk�m pro dan�
 dalekohled --- takov�m, �e v�stupn� pupila dalekohledu je velk� jen asi
 p�l milimetru. Tehdy u� nen� hv�zdu vid�t jako bod, ale jako jako mal�
 sv�tl� kruh, zvan� Airyho skvrna, o~viditeln�m �hlov�m pr�m�ru t�i minuty
 (to je tis�cina radi�nu). Airyho skvrna je obklopen� tenk�m temn�m
 mezikru��m, pak sv�tl�m mezikru��m, atd. Viditelnost (jas) t�chto tzv.
 difrak�n�ch krou�k� sm�rem od Airyho skvrny pry� rychle kles�.
 U~zrcadlov�ch dalekohled� m��ete vid�t je�t� n�co dal��ho, toti� paprsky
 vyb�haj�c� z~Airyho skvrny, pozorujete-li velmi jasnou st�lici --- ty
 vznikaj� difrakc� (ohybem sv�tla) na �chytu sekund�rn�ho zrc�tka. A� na n�
 je difrak�n� obrazec zcela rota�n� symetrick�, jeliko� jde o~difrakci na
 stejn� symetrick�m kruhov�m �i prstencov�m otvoru, Neklidem vzduchu se
 v~n�m jas st�le p�el�v�, ale na ��dnou stranu od Airyho skvrny nejsou
 oblouky difrak�n�ch krou�k� v~pr�m�ru sv�tlej��.

 Jde-li o~dalekohled s~dvou�o�kov�m objektivem, b�v� difrak�n� obrazec
 zelenkav�, pono�en� v~purpurov� mlze. Tak se projevuje nedokonal�
 odstran�n� barevn� vady objektivu, kdy okraje viditeln�ho spektra jsou ji�
 fokusov�ny do pon�kud jin� ohniskov� roviny. P�i p�eost�en� lze naopak
 vid�t purpurovou Airyho skvrnku se zelenav�m kruhem �i �irok�m prstencem
 kolem. T���o�kov� objektiv m��e d�t difrak�n� obrazec t�m�� dokonal�
 (bezbarv�), zato u~jedno�o�kov�ho m��ete ladit barvu Airyho skvrny do
 v�ech barev spektra.

 Pro srovn�n� si prostudujte vzhled vzhled r�zn�ch difrak�n�ch obrazc� 
i~bez dalekohledu. Jako um�l� hv�zda v�m poslou�� obraz Slunce v~��rovce, ve
 v�no�n� ba�ce nebo prost� ve zproh�ban�m kusu skla (nap�. mas�vn�m
 sklen�n�m popeln�ku). �adu mal�ch otvor�, p�es kter� budete hled�t, si
 vyrobte jehlou v~m�lo pr�hledn� f�lii --- ide�ln� je star� disketa
 o~pr�m�ru p�t a~�tvrt palce. Mal� otvory doc�l�te, kdy� f�lie bude na na
 tvrd� podlo�ce. Kulatost otvor� se d� zlep�it, kdy� jehlou p�i
 propichov�n� ot���te, ale nejmen�� otvory budou stejn� m�t dost
 nepravideln� okraje. To se p�i pohledu p�es n� v�razn� projev�. D�vat se
 p�es mal� otvory je v�bec z�bavn� a~pou�n�, nejen pro hv�zd��e.

 Jestli�e m�sto jedn� hv�zdy pozorujete t�snou dvojici hv�zd, uvid�te ji
 se��zen�m dalekohledem jako dvojici tehdy, kdy� budou Airyho skvrnky obou
 hv�zd odd�len�. To bude z�ejm� tehdy, kdy� bude �hlov� vzd�lenost obou
 hv�zd v�t�� ne� $3'\times{0,5\mm}/D$, kde $D$ je pr�m�r objektivu
 dalekohledu, aneb ne� $3'/Z$, kde $Z$ je tzv. nejv�t�� u�ite�n� zv�t�en�
 (jak vidno, $Z = 2 {D}\over{1\mm}$). Hodnota 3\amn{} zde vystupuje proto, 
 �e to je zhruba limit toho, co pr�v� za��n�me rozli�ovat od pouh�ho bodu.
 Pro dalekohled o~pr�m�ru objektivu
 dev�t centimetr� to tedy bude u� pro hv�zdy vzd�len� od sebe 
 p�es jednu vte�inu.

 P�i hodn� neklidn�m vzduchu (kdy� na v�s dan� hv�zda moc siln� blik�) 
a~velk�m dalekohledu m��e b�t difrak�n� obrazec tak neklidn�, �e jej t�m��
 nepost�ehnete. M��ete si pak prohl��et alespo� difrak�n� obrazec
 m�rn� rozost�en� hv�zdy (a� ji� p�i v�ce zasunut�m �i vysunut�m
 okul�ru), kter� by m�l b�t rovn� zcela rota�n� soum�rn�. U�ijte k~tomu
 men��ho zv�t�en� s~v�stupn� pupilou nad 1 mm. I~kdy� se ale zd� takov�
 rozost�en� difrak�n� obrazec dokonal�, ned�v� jistotu o~dokonal�m se��zen�
 dalekohledu, d�le�it�m pro chv�le s~klidn�m obrazem.


\subsection{Nese��zen� dalekohled}

 �patn� se��zen� dalekohled poskytuje �patn� difrak�n� obrazec. Difrak�n�
 krou�ky mohou b�t na jednu stranu od Airyho skvrny jasn�j��, nebo mohou
 b�t patrn� jen jejich segmenty na jedn� stran� od Airyho skvrny. N�kdy ani
 Airyho skvrna nemus� b�t v�bec patrn� a~m��e b�t vid�t jen ��dka sv�tl�ch
 ��rek, co� jsou vlastn� segmenty difrak�n�ch krou�k�. M�sto do malink�
 Airyho skvrnky je pak sv�tlo hv�zdy soust�ed�no na ��dov� v�t�� plo�ku.
 T�m je omezena pozorovatelnost slab�ch hv�zd, u~nich� jinak vyu��v�me
 zmen�en� jasu oblohy velk�m zv�t�en�m p�i sou�asn�m zachov�n�
 \uv{bodovosti} hv�zdy. Ka�d� bod objektu je v~obrazu p�edstavov�n zbyte�n�
 velkou plo�kou a~zmiz� tak i~kontrast detail� na planet�ch a~na M�s�ci.

 �patn� difrak�n� obraz m�lokdy znamen�, �e je �patn� objektiv �i jin�
 optick� �len dalekohledu. Kdy� u�, tak m��e j�t o~to, �e (dobr�) hlavn�
 zrcadlo je zk�iveno �patn�m ulo�en�m. Nejsp��e jde ale jen o~to, �e hv�zda
 le�� velmi daleko od optick� osy objektivu dalekohledu, i~kdy� je
 uprost�ed zorn�ho pole. To je obvykl� situace u~v�t�iny zrcadlov�ch
 dalekohled� --- se��zen� zrcadlov� dalekohled je sp��e v�jimkou. Odtud
 z�ejm� plyne myln� n�zor, �e �o�kov� objektiv v�dy d�v� \uv{mnohem lep��
 obraz} ne� zrcadlov� stejn� velikosti. Jde ale jen o~to, �e �o�kov�
 objektivy b�vaj� mnohem l�pe se��zen�.



\subsection{Okul�rov� trubi�ka a~centr�ln� te�ka}

 P�i se�izov�n� dalekohledu chcete doc�lit toho, aby spl�valy optick� osy
 objektivu a~okul�ru. U~nejb�n�j��ch zrcadlov�ch objektiv� Newtonova typu,
 kter�m se budeme d�le v�novat, jde o~osu objektivu i~po odrazu na
 sekund�rn�m zrc�tku. Na kontrolu a~zviditeln�n� optick�ch os pot�ebujete
 alespo� dv� pom�cky.

 Pro v�echny typy dalekohled� je pot�eba z�m�rn� okul�rov� trubi�ka. M�
 stejn� vn�j�� pr�m�r jako u��van� okul�r, ale m�sto �o�ek m� uvnit� jen
 clonu a~k���. Vhodn� d�lka trubi�ky je deset centimetr�. Na jednom konci
 je opat�ena clonou, toti� t�m�� zaslepena, a� na otvor o~pr�m�ru p�l a�
 jeden milimetr p�esn� uprost�ed. Takovou clonu vyrob�te jako pru�n� �i
 p�esn� padnouc� \uv{t�sn�n�}, kter� vsad�te do trubi�ky. Na druh�m konci
 m� trubi�ka dr�t�n� k���, k����c� se op�t p�esn� na jej� ose. Na v�robu
 takov�ho k���e pot�ebujete prst�nek (kr�tkou trubi�ku) vysok� asi p�l
 centimetru, jeho� vn�j�� pr�m�r je asi o~jeden milimetr men�� ne� vnit�n�
 pr�m�r trubi�ky. P�es pr�m�r prst�nku p�ipevn�te dr�t o~tlou��ce asi p�l
 milimetru, a~to tak, �e jej ohnete p�es p�edn� i~zadn� okraj prst�nku.
 Kolmo na n�j p�ipevn�te druh� dr�t. Pr�hledn�m m���tkem kontrolujete,
 zdali jdou oba dr�ty p�esn� p�es osu prst�nku. Dost dob�e je mo�n�
 zkontrolovat polohu dr�tku i~pohledem (prst�nek p�itom ot��ejte do r�zn�ch
 poloh), stejn� jako kolmost dr�tk�. Kdy� je k��� v~po��dku, obt�hn�te
 prst�nek s~k���em n�kolika z�vity lepic� p�sky a~vsa�te jej do trubi�ky.
 Je dobr� jej vsadit k���em nap�ed, aby byl k��� pon�kud schovan� a~m�n�
 n�chyln� k~po�kozen�.

 Okul�rov� trubi�ka pou�it� m�sto okul�ru zviditel�uje jeho optickou osu.
 Ta m� m��it na st�ed objektivu, kter� je ale p�ibli�n� vid�t jen
 u~vrtan�ho hlavn�ho zrcadla, nap�. u~objektivu typu Cassegrain.
 U~objektiv� Newtonova typu je nutn� st�ed zrcadla nejprve ozna�it.

 Ka�d� prim�rn� zrcadlo newtonovsk�ho dalekohledu mus� m�t ve sv�m
 prost�edku nalepenou �i nakreslenou zna�ku, bez n� nelze dalekohled dob�e
 se��dit. Zna�kou m��e b�t krou�ek z~pap�ru �i nakreslen� tmav�m lihov�m
 fixem, o~pr�m�ru p�l a� jeden centimetr. Zrcadlo bez zna�ky, zamontovan� 
v~tubusu, je projevem diletantismu a~vy je mus�te nejprve z~tubusu vyjmout
 --- v��mejte si p�itom, jak bylo p�ipevn�no. Zna�ku mus�te obnovit tak� po
 ka�d�m pokoven� zrcadla. Pokud litujete tohoto kousku zrcadla, uv�domte
 si, �e le�� v�dy ve st�nu sekund�rn�ho zrc�tka. St�ed zrcadla najd�te
 nejd��ve p�ibli�n� pomoc� dvou pr�hledn�ch prav�tek a~ozna�te jej sv�tl�m
 lihov�m fixem. A� jej zn�te spolehliv� s~p�esnost� lep�� ne� jeden
 milimetr, nakreslete kolem n�j tence �ty�i body krou�ku nepatrn� v�t��ho
 ne� budouc� zna�ka. Mezi n� pak tmavou zna�ku um�st�te.

 Ne� ozna�en� zrcadlo znovu zamontujete do tubusu, prostudujte si, jak
 p�esn� funguje jeho nakl�n�n� pomoc� t�� �i �esti �roub� na dn�
 dalekohledu.


\subsection{Vlastn� se�izov�n�}

 Dalekohled nami�te na sv�tl� pozad�, nejsp��e denn� oblohu. Nejprve se
 v�nujte sekund�rn�mu zrc�tku. Jeho nakl�n�n�m doc�l�te toho, abyste na ose
 okul�rov� trubi�ky, tedy na k���i, vid�li st�ed zrcadla prim�rn�ho.
 Sou�asn� pozorov�n� k���e a~zna�ky je zt��eno t�m, �e k��� je bl�zko 
a~zna�ka daleko --- nevid�te je sou�asn� ost�e. Ostrosti pom�h� mal� otvor,
 p�es kter� hled�te, a~pro viditelnost nezaost�en�ho k���e je d�le�it�, aby
 byl dost tlust�. K��� mo�n� nele�� p�esn� na ose trubi�ky, p�esnou polohu
 osy ov��ujte tak, �e trubi�kou ot���te. Drobnou odchylku osy trubi�ky od
 k���e si m��ete zapamatovat (k~tomu se hod� m�t ramena k���e ozna�en�,
 nap��klad jednou a� �ty�mi kapkami lepidla), l�pe je ale k��� poopravit,
 aby byl zcela v~ose. Obecn� �e�eno, st�ed zna�ky na prim�rn�m zrcadle m�
 le�et na ose ot��en� okul�rov� trubi�ky. Tehdy je sekund�rn� zrc�tko
 spr�vn� naklon�n�.

 Pak zkontrolujte optickou osu hlavn�ho zrcadla. Pokud je velmi odklon�no,
 sna�te se nejprve dostat zhruba na k��� trubi�ky obraz k���e, dr��c�ho
 sekund�rn� zrc�tko, �i prost� obraz sekund�rn�ho zrc�tka, je-li upevn�no
 jinak. Pro p�esn�j�� se��zen� pot�ebujete vid�t obraz k���e okul�rov�
 trubi�ky v~hlavn�m zrcadle, �i dokonce obraz otvoru na jej�m opa�n�m
 konci nebo kousku va�� zorni�ky za n�m. Obrazy maj� le�et na ose okul�ru,
 tedy na k���i sam�m. Probl�m je ale v~tom, �e obraz k���e okul�rov�
 trubi�ky nen� bez vhodn�ho osv�tlen� tak�ka vid�t. Zviditelnit jej m��ete
 tak, �e nam���te dalekohled na temn� pozad� nebo p�ed n�m podr��te tmav�
 p�edm�t a~na k��� okul�rov� trubi�ky si posv�t�te baterkou. Obraz k���e
 m��ete centrovat stejn� dob�e i~na zna�ku na prim�rn�m zrcadle, kterou
 vid�te spolu s~obrazem k���e ost�e --- zna�ka na zrcadle je u� toti�, d�ky
 spr�vn�mu n�klonu sekund�rn�ho zrc�tka, p�esn� na ose okul�rov� trubky.


\subsection{Spr�vn� um�st�n� sekund�rn�ho zrc�tka}

 M�te-li ji� sekund�rn� i~prim�rn� zrcadlo se��zen�, tj. v�echny v�znamn�
 body p�i pohledu okul�rovou trubi�kou spl�vaj�, m��ete se v�novat posledn�
 mali�kosti --- tomu, kde se prot�naj� osy prim�rn�ho zrcadla a~okul�ru. Ide�ln�
 stav se zd� b�t jasn�, m�lo by to p�ece b�t uprost�ed sekund�rn�ho
 zrc�tka. Opravdu je to tak, ale je to t�eba up�esnit --- jde toti� o~st�ed
 �hlov�. M� to b�t {\em napohled uprost�ed, d�v�te-li se z~ohniska}. P�i
 mal� sv�telnosti dalekohledu je to i~d�lkov� vzato t�m�� p�esn� uprost�ed
 zrc�tka, ale u~hodn� sv�teln�ho newtonovsk�ho dalekohledu je to u� trochu
 jinde. Pokud to nen� v� p��pad, n�sleduj�c� pas�, kter� se t�mto
 probl�mem zab�v�, klidn� p�esko�te.

 Nejjednodu���m ov��en�m spr�vn� polohy zrc�tka je skute�n� se pod�vat
 z~ohniska. Nejprve najd�te ohniskovou rovinu objektivu prom�t�n�m vzd�len�
 krajiny na matnici (tedy na pr�svitnou plochu, nap��klad pr�klepov�
 pap�r). Je-li natolik vn� tubusu, abyste do n� mohli um�stit svou
 zorni�ku, m��ete pokra�ovat d�l. Proto�e dalekohled u� je se��zen�, je
 ohnisko t�m bodem ohniskov� roviny, kter� le�� na ose okul�rov� ��sti
 dalekohledu. Zorni�ku na t�to ose udr��te tak, �e pou�ijete dal�� pom�cku,
 stejnou jako je vy�n�vaj�c� ��st okul�rov� trubi�ky --- vlastn� jde jen
 o~clonku s~otvorem na ose. Pokud z~ohniska uvid�te okraje zrc�tka, m�te
 vyhr�no. Je ale dost mo�n�, �e okraje zrc�tka vid�t nebudou, nebo� budou
 zakryty okraji okul�rov� ��sti dalekohledu. Tehdy mus�te postupovat podle
 dal��ch odstavc�.

 Jde o~to, aby sb�hav� svazek odra�en�ch paprsk� hv�zdy, le��c� na optick�
 ose prim�rn�ho zrcadla, byl spr�vn� \uv{se�en} rovinn�m zrc�tkem. Okraj
 rovinn�ho zrc�tka, bli��� k~prim�rn�mu zrcadlu, mus� tedy sahat d�le od
 osy dalekohledu, nebo� tam je svazek sv�tla �ir��. Budi� P bod, kde se osa
 prim�rn�ho zrcadla odr�� na rovinn�m zrc�tku a~m�n� se v~osu okul�rov�
 trubi�ky. Pak vzd�lenost $b$ bodu P od kraje zrc�tka bli���ho k~hlavn�mu
 zrcadlu a~jeho vzd�lenost $c$ od opa�n�ho kraje (tedy od kraje bli���ho
 k~okul�ru) maj� b�t v~pom�ru
        $$  b/c = \sin(\pi/4 \omega)/\sin(\pi/4 - \omega)\ . $$
 Zde $\omega$ je polovina �hlu sb�havosti svazku, tj. zhruba (v~radi�nech)
 polovina tzv. sv�telnosti zrcadla $d/f$ ($d$ je pr�m�r zrcadla a~$f$ jeho
 ohniskov� d�lka). P�ibli�n� plat� t�, �e $b/c = 1 + 2\omega$. Nap�. pro
 sv�telnost 1:3 je $b/c$ rovno 4/3, pro 1:8 je to u� jen 9/8. Jak vid�t,
 pro n�zk� sv�telnosti se spr�vn� poloha bodu P opravdu bl��� ke st�edu
 zrc�tka.

 Pro kontrolu vzd�lenost� bodu P od opa�n�ch okraj� zrc�tka u�ijte
 pr�hledn�ho m���tka, kter� p�ilo��te t�sn� pod�l zrc�tka. Jak je t�sn�
 u~n�j, uvid�te podle toho, nakolik stupnice m���tka a~jej� obraz v~zrc�tku
 spl�vaj�. Bez okul�rov� trubi�ky ode�t�te polohy vnit�n�ho a~vn�j��ho
 okraje zrc�tka a~s~okul�rovou trubi�kou pak polohu bodu P.

 Odhal�te-li, �e bod P nele�� ve spr�vn�m m�st� zrc�tka, m�te t�i mo�nosti
 --- pou�ijte takovou, kterou nejl�pe umo��uje konstrukce dalekohledu:
\begin{itemize}
\item
 Rovinn� zrc�tko posu�te pod�l jeho roviny a~p��padnou necht�nou
 zm�nu jeho n�klonu pak napravte.
\item
 Zm��te vzd�lenost zrc�tka od hlavn�ho zrcadla. P�ibl��en�m mal�ho zrcadla
 k~velk�mu, naklon�n�m osy velk�ho kousek sm�rem k~okul�rov� trubi�ce, 
a~naklon�n�m rovinn�ho zrc�tka ke hlavn�mu zrcadlu (tak, aby dalekohled byl
 op�t se��zen pokud jde o~souhlas optick�ch os) posunete bod P sm�rem ke
 vn�j��mu okraji rovinn�ho zrc�tka.
\item
 Posu�te �i naklo�te pod�l osy tubusu dalekohledu okul�rov� v�tah.
 Naklon�n�m rovinn�ho zrc�tka nami�te odra�enou osu okul�rov� trubi�ky op�t
 na st�ed prim�rn�ho zrcadla a~pak spr�vn� naklo�te i~prim�rn� zrcadlo.
\end{itemize}


\subsection{Praktick� kontrola a~dolad�n�}

 M�te-li dalekohled takto \uv{laboratorn�} se��zen�, zb�v� jej vyzkou�et
 p�i no�n�m pozorov�n� a~velk�m zv�t�en� --- prohl�dnout si, jak� difrak�n�
 obrazy d�v�. Jsou-li �pln� �patn�, p�esto�e je dalekohled se��zen, je asi
 v~nepo��dku jeho optika. Vadn� okul�r m��ete n�kdy odhalit, kdy� s~n�m
 ot���te. M��e se tak� st�t, �e okul�r m� p��li� mal� �o�ky, men�� ne� je
 ���ka dopadaj�c�ho svazku sv�tla hv�zdy; tak tomu b�v� zejm�na
 u~dalekohled� s~velkou sv�telnost� a~u~hv�zd mimo st�ed zorn�ho pole.
 Zd�nliv� vadn� zrcadla zase mohou m�t jen tu sm�lu, �e jsou ulo�en�
 nikoliv voln� (a� s~v�l� velmi malou), ale silou p�ita�en� a~zk�iven�.

 Jsou-li difrak�n� obrazy hv�zd dosti dobr�, ale p�ece jenom ne dokonal�,
 m��ete se sna�it velmi jemn�m nakl�n�n�m n�kter�ho ze zrcadel je je�t�
 zlep�it. Dost mo�n� to sp�� pokaz�te a~budete se muset znovu vr�tit
 k~se��zen� \uv{laboratorn�mu}. To lze s~okul�rovou trubi�kou, baterkou 
a~listem pap�ru jako \uv{sv�tlou oblohou} prov�st i~v~noci venku za pouh�ch
 n�kolik minut. Poda��-li se v�m nakonec doc�lit kr�sn�ch soum�rn�ch
 difrak�n�ch obraz� hv�zd s~malinkou jasnou Airyho skvrnkou uprost�ed,
 budete mo�n� p�i dal��m pozorov�n� p�ekvapeni, jak skv�l� dalekohled m�te.


\subsection{Dalekohledy Cassegrainova typu}

 P�ede�l� pokyny se vztahovaly p�edev��m k~se�izov�n� dalekohled� Newtonova
 typu. Mnoh� z~toho ale plat� i~pro dalekohledy s~provrtan�m hlavn�m
 zrcadlem a~zak�iven�m zrcadlem sekund�rn�m. U~nich je z�kladn� pravidlo
 je�t� jednodu���: Sna�te se p�i pohledu okul�rovou trubi�kou doc�lit
 soust�ednosti v�ech obraz� prim�rn�ho i~sekund�rn�ho zrcadla.

 Je-li toto zrc�tko vypukl�, jde o~objektiv Cassegrainova typu, objektivy
 podle Gregoryho maj� sekund�rn� zrc�tka dut�. Objektiv ale m��e za��nat 
i~korek�n� sklen�nou deskou, a~pak jde o~objektiv katadioptrick� (tj.
 odrazn�-l�mav�). Korek�n� deska m��e b�t jen m�lo odli�n� od rovinn� 
a~um�st�n� ve st�edu k�ivosti hlavn�ho zrcadla (Schmidt�v objektiv), nebo
 tvaru kulov� vrstvy (menisku) a~um�st�n� v~ohniskov� rovin� zrcadla
 (Maksutov�v objektiv).

 Na rozd�l od newton� u~t�chto dalekohled� velmi z�le�� na vzd�lenosti
 sekund�rn�ho zrcadla od prim�rn�ho. U� malinkou zm�nou vzd�lenost� zrcadel
 se hodn� posune v�sledn� ohniskov� rovina soustavy, tak�e si jej� polohu
 v~rozmez� a� n�kolika milimetr� m��ete svobodn� zvolit, ani� p�itom
 znateln� omez�te dokonalost objektivu. Pokud ale n�kdo p�ed v�mi posunul
 ohniskovou rovinu od ide�ln� polohy v�ce (t�eba ji vysunul d�le za hlavn�
 zrcadlo, aby dalekohled mohli zaost�it i~velmi kr�tkozrac� div�ci), m��e
 t�m b�t objektiv dost znehodnocen. V~ka�d�m p��pad� spr�vnost moment�ln�ho
 nastaven� objektivu ov��te.

 K~ov��en� pot�ebujete pom�cku, hustou m���ku. Vhodn� perioda (rozte�) m���ky
 je 0,2~mm. Jako vhodn� �tvercov� m���ka se daj� pou��t n�kter� tenk�
 tkaniny s~nerozt�epen�mi vl�kny, nejsp��e nylonov�. M���ka sta�� mal�,
 o~pr�m�ru t�eba jen jeden centimetr, ale mus� b�t rovinn�. V~praxi tomu
 m��e vyhov�t napnut� v�t�� kus tkaniny.

 D�vejte se objektivem (dalekohledem bez okul�ru) na jasnou hv�zdu.
 P�ibli�ujte oko zd�lky tak dlouho, a� se v�m hv�zda, kterou udr�ujte st�le
 sv�m zrakem uprost�ed objektivu, rozost�� a~postupn� vypln� cel� objektiv.
 Tehdy m�te zorni�ku t�m�� v~t�m�e m�st�, kde objektiv vytv��� obraz
 hv�zdy. Vsunete-li pak p�ed sv� oko hustou �tvercovou m���ku, neuvid�te
 ji� sv�tl� kruh (vlastn� prstenec, proto�e st�ed hlavn�ho zrcadla je
 zast�n�n sekund�rn�m zrc�tkem), ale jen s�� sv�tl�ch bod�, odpov�daj�c�ch
 ok�m m���ky.

 Sv�teln� s��, kterou vid�te, m� b�t stejn� p�esn� �tvercov�, jako samotn�
 m���ka. Je-li soude�kovit� zkreslen� (tj. m� vyboulen� strany) nebo
 pol�t��kovit� zkreslen� (m� vyta�en� rohy), je nutn� sekund�rn� zrcadlo
 posunout a~zkou�et to tak dlouho, a� s�� sv�tl�ch bod� vid�me bez
 deformace. P�i tomto zkou�en� je vhodn� m�t oko a� za ohniskovou rovinou 
a~m���ku kous��ek p�ed n�. ��m je ten kous��ek men��, t�m m� pozorovan� s��
 m�n� bod� a~t�m je �id�� (tak�e je obt��n�j�� post�ehnout jej� zkreslen�),
 ale t�m je tak� citliv�j�� na odchylky od dokonalosti objektivu.

 Pokud jste nikdy nezkou�eli zrcadla laboratorn� Foucaultovou �i Ronchiho
 metodou, bude pro v�s takov�ho no�n� testov�n� objektivu zprvu dost
 obt��n�. U� jen op�tovn� hled�n�, kam m�te p�esn� um�stit oko, abyste
 vid�li objektiv zalit� sv�tlem hv�zdy, je obt��n�. M���ka v�m p�itom m��e
 pomoci. Obraz hv�zdy, prom�tan� na ni objektivem, je vid�t u� zd�lky a~je
 pak snadn�j�� \uv{chytit do oka} tenou�k� svazek sv�tla hv�zdy v~bl�zkosti
 ohniskov� roviny.

 Kdy� jsou ji� spr�vn� vz�jemn� vzd�lenosti zrcadel, je na�ase zab�vat se
 ztoto�n�n�m optick�ch os. N�klon sekund�rn�ho zrcadla se�i�te dle pohledu
 okul�rovou trubkou --- na k���i trubky m� b�t vid�t jak st�ed otvoru
 hlavn�ho zrcadla, tak i~obraz trubky v~sekund�rn�m zrcadle. Hlavn� zrcadlo
 se ale se�izuje nejp�esn�ji pohledem z~opa�n� strany, jen mus�te m�t
 mo�nost d�vat se do n�j pod�l jeho osy z~��m d�l v�t�� d�lky a� do
 n�jak�ch patn�cti metr�. To je snadn� u~p�enosn�ho dalekohledu stoj�c�ho
 na rovin� a~nam��en�ho vodorovn� --- u~dalekohledu skryt�ho za st�nami
 pozorovatelny to m��e b�t obt��n� (asi proto jsem o~takov�m zp�sobu nikde
 ne�etl).

 Vzdalujte postupn� hlavu od zrcadla tak, aby oko, kter�m se d�v�te, bylo
 st�le na ose hlavn�ho zrcadla. Obraz va�� hlavy se postupn� zv�t�uje, a�
 v~okam�iku, kdy m�te oko ve st�edu k�ivosti zrcadla, vypln� obraz va��
 zorni�ky cel� zrcadlo. Zrcadlo bude tehdy tmav� jako va�e zorni�ka. Pokud
 se v�m to neda��, d�vejte se p�i vzdalov�n� od objektivu p�es malou d�rku
 v~b�l�m archu pap�ru, abyste zv�t�ili kontrast mezi zorni�kou a~jej�m
 okol�m.

 Kdy� m�te zorni�ku ve st�edu k�ivosti hlavn�ho zrcadla, v�imn�te si, zdali
 je obj�mka sekund�rn�ho zrcadla vid�t uprost�ed prim�rn�ho. Pak jd�te d�l.
 Postupn� uvid�te odraz obj�mky sekund�rn�ho zrcadla v~prim�rn�m, a~pak 
i~odrazy vy���ch ��d�. Jde o~to, aby byly v�echny p�kn� soust�edn� s~okrajem
 prim�rn�ho zrcadla, s~okrajem tubusu a~obj�mkou zrcadla sekund�rn�ho.
 Vid�te-li n�jak� odchylky od soust�ednosti, zapamatujte si je (rad�ji
 nakreslete a~zapi�te) a~b�te m�rn� naklonit prim�rn� zrcadlo. Odchylky od
 soust�ednosti soustavy kruhov�ch obj�mek a~jejich obraz� se ur�it�
 zm�nily. Uv�domte si jak, a~usu�te, jak je pot�eba zrcadlem d�le pohnout.
 Po n�kolika (m�n� ne� deseti) pohybech zrcadlem by m�lo b�t v�echno
 v~�pln�m po��dku. Z~pohledu do objektivu zep�edu ani zezadu by nem�ly b�t
 vid�t ��dn� odchylky od soum�rnosti. Pokud n�jak� zb�vaj�, mohou b�t
 zp�sobeny nesouos�m tubusem, jeho okul�rov� �i naopak p�edn� ��sti.


\subsection{�o�kov� objektivy}

 �o�kov� objektiv se skl�d� zpravidla alespo� ze dvou �o�ek, a~ty ov�em
 mus� b�t spr�vn� sestaven�. V~jednou sestaven�m objektivu se zpravidla u�
 nem��e nic pohnout a~nen� proto ani pot�eba jej se�izovat. Jen je pot�eba
 db�t na to, kterou stranou m� b�t objektiv v~tubusu dop�edu. M��e b�t ale
 pot�eba jeho polohu v~tubusu i~drobn� se��dit, p�esn�ji, doc�lit toho, aby
 jeho optick� osa proch�zela st�edem okul�ru.

 Ke kontrole osy si vyst�ihn�te lepenkov� nebo plastov� ter��k s~osazen�m,
 kter� p�esn� sedne do otvoru okul�rov�ho konce dalekohledu. Ve st�edu
 ter��ku zhotovte otvor pro sv�tic� diodu a~pobl�� okraje druh� otvor,
 kter�m budete hled�t. Zakryt� objektiv dalekohledu p�edstavuje p�i pohledu
 z~okul�rov�ho konce vlastn� soustavu kulov�ch zrcadel. Sv�t�-li dioda, m�te druh�m otvorem vid�t v�echny
 jej� obrazy v~jedn� ��dce, kter� sm��uje p�esn� od st�edu objektivu. To m�
 platit p�i v�ech oto�en�ch ter��ku, tedy p�i poloh�ch prohl��ec�ho otvoru
 na v�ech stran�ch od osy dalekohledu. Nen�-li to tak, je objektiv pon�kud
 nak�ivo a~je nutn� s~n�m pohnout, pravd�podobn� jen o~mal� kousek.


\subsection{Binary}

 Ov��ov�n� souososti obou dalekohled� tvo��c�ch binar je v�nov�n ji�
 odstavec v~��sti Po�i�te si sv�j binar.

 Je�t� p�esn�j��m testem je pod�vat se do n�j ne rovnou o�ima, ale p�es
 dal�� binar, tentokr�t ale tvo�en� jen dvojic� rovn�ch dalekohled�, kter�
 maj� v~ohniskov�ch rovin�ch sv�ch objektiv� alespo� vl�knov� k���e, l�pe
 pak �hlov� stupnice (vodorovnou a~svislou). Takovou pom�cku lze vytvo�it 
i~z~d�tsk� stavebnice. Pro kvalitn� se��zen� binaru je nezbytn�.

 Se�izov�n� binar� nen� tak jednoduch�, jako se��dit zrcadlov� objektiv,
 p�inejmen��m je to v�ce montov�n�. N�kter� binary maj� alespo� jeden
 z~objektiv� v~takov� dvojici excentrick�ch obj�mek, �e jejich ot��en�m (po
 p��padn�m vyjmut� zaji��ovac�ch �roub� �i kol��k�) lze objektivem m�rn�
 pohnout do stran. T�m lze drobnou nesouosost odstranit. Velk� \uv{�ilh�n�}
 b�v� ale zp�sobeno zm�nou polohy n�kter�ho hranolu uvnit� binaru a~tak
 nezb�v�, ne� binar otev��t a~spr�vnou polohu obnovit. K~tomu u� n�vod
 ned�v�m --- �ikovn� mechanik to dok�e, jen mus� db�t na to, aby vazel�na,
 kter� v~binarech b�v�, nep�i�la do kontaktu s~optick�mi plochami (kdy�
 se takov� ne�t�st� stane, mus� optick� plochy um�t bez po�kozen� o�istit,
 nejen nepo�kr�bat, ale zbavit v�ech �mouh)\footnote
 {N�vod na �i�t�n� bych m�l asi n�kde naj�t nebo napsat...}.


\subsection{Podrobn�j�� informace}

 V���m, �e v��e uveden� stru�n� informace v�m sta�� k~tomu, abyste sv�
 dalekohledy �sp�n� se�izovali. Nejsou to pokyny nov�, ve stru�n�j��m
 zn�n� jsem je uve�ejnil u� v~n�kdej��m �asopise �pick� hv�zd�rny
 \cite{Astro}. Nesta��-li v�m, dejte si pozor, odkud berete dal��. V~�esk�
 literatu�e jin� spolehliv� nezn�m, zato zn�m dost pokyn� matouc�ch. J� s�m
 jsem se pou�il a� z~dvoud�ln�ho �l�nku optika Paula Valleliho \cite{Valleli}
 v~ji� doporu�ovan�m �asopise Sky and Telescope. Knihy inzerovan� v~tomto
 �asopise by snad m�ly tak� obsahovat jen kvalifikovan� pokyny ---
 kterou knihu ale doporu�it, nev�m, nezn�m je.



\section{Jak z�skat zrcadlov� dalekohled}

 Kdy� u� te� v�te, co jako u�ivatel� v�t��ho dalekohledu m�te um�t a~jak�
 vlastnosti a~vybaven� m� dalekohled m�t, m��ete b�t zral� k~tomu, abyste si
 jej skute�n� po��dili.

 Seznamte se ale nejprve s~v�t��mi dalekohledy na n�jak� hv�zd�rn�, aby se
 va�e znalosti doplnily zku�enostmi. Kdy� zjist�te, �e n�kter� dalekohled
 nemaj� se��zen�, nab�dn�te, �e to naprav�te. A~nerozpakujte se po��dat 
o~to, abyste u~dalekohledu mohli str�vit i~n�jak� �as mimo hodiny, kdy je
 ur�en ve�ejnosti. M�-li b�t va�e ��dost p�esv�d�iv� a~�sp�n�, mus�te ji
 dolo�it sv�m pozorovac�m den�kem, kde m�te z�znamy o~tom, co jste dosud
 d�lali p�i u��v�n� triedr� a~p��padn� i~jin�ch men��ch dalekohled�. Jestli
 pak hv�zd�rn� nap��klad v�nujete kopii sv� kresby Jupiteru, kterou po��d�te s~pomoc�
 jej�ho dalekohledu, bude spokojenost jist� na obou stran�ch.

 Nen�-li pro v�s existuj�c� hv�zd�rna (t�eba i~neve�ejn�, pat��c� n�jak�mu
 va�emu l�pe vybaven�mu kolegovi) m�lo dostupn�, zkuste, zdali v�m nesta��
 vyu��vat tamn� vybaven�. Va�e �innost na hv�zd�rn� m��e b�t u�ite�n� 
i~ostatn�m --- �ada hv�zd�ren toti� trp� chronickou nemoc�, �e jim chyb�
 prav� hv�zd��i, a~pr�v� va�e �innost m��e b�t tou nejlep�� l��bou.

 Pokud ale pozorujete tak mnoho, �e doj��d�n�m na hv�zd�rnu ztr�c�te moc
 �asu, nebo rozhodn� pot�ebujete v�t�� dalekohled 
i~v~m�stech, kde b�v� n�dhern� nebe, ale ��dn� hv�zd�rna, pak si sv�j v�t��
 p�enosn� (�i p�evozn�) dalekohled po�i�te.

 Jak u� jsem zm�nil v��e, m�l by to b�t dalekohled zrcadlov�, proto�e pak
 m��e b�t dost velk� a~skladn� i~p�i nep��li� vysok� cen�. Zrcadlov� objektiv
 m� p�ed obvykl�m �o�kov�m v�hodu, �e je zcela prost� barevn� vady.
 Nev�hoda b�n�ch zrcadlov�ch objektiv� je jen ta, �e vinou prstencov�
 pupily m�sto kruhov� d�vaj� m�n� v�hodn� difrak�n� obrazec. Do Airyho
 skvrnky pad� jen 55 a� 64\,\% sv�tla, t�m m�n�, ��m v�t�� je st�n
 sekund�rn�ho zrc�tka na prim�rn�m zrcadle. Minim�ln� t�etina sv�tla v~nich
 p�ipad� na difrak�n� krou�ky kolem Airyho skvrny. U~dalekohled� s~kruhovou
 pupilou je v~Airyho skvrnce soust�ed�no a� 84\,\% sv�tla hv�zdy a~v~prvn�m
 difrak�n�m krou�ku pak u� jen 7\,\%. Pro sledov�n� M�s�ce, dvojhv�zd 
a~planet, kde je dost sv�tla a~jde o~maxim�ln� rozli�en�, se proto d�v�
 p�ednost objektiv�m s~nezast�n�n�m st�edem. I~tehdy ale m��e j�t 
i~o~objektiv zrcadlov�, se �ikmo um�st�n�m nezast�n�n�m hlavn�m zrcadlem 
a~korek�n� cylindrickou �o�kou.

 Zrcadlov� dalekohled (dobson) si m��ete sami vyrobit, zvl�dli to u� mnoz�
 i~ne zrovna zru�n� lid�. Za�nete-li od p�ky, �ili od brou�en� zrcadla,
 zabere v�m ale to hodn� �asu. Pod odborn�m veden�m m��ete zrcadlo zhotovit
 spolehliv� a~kvalitn� asi za sto hodin pr�ce --- takov� veden� poskytuje
 nap��klad na brn�nsk� hv�zd�rn� prof. ing. Petr Schneider. Zhotovit si
 m��ete i~�o�ky do vlastn�ch okul�r�, ale to u� je i~mezi amat�rsk�mi
 optiky v�jimka. V�echny optick� �leny m��ete m�sto toho koupit 
a~dalekohled si z~nich sestavit. To je dobr� volba pro zru�n� �emesln�ky,
 kte�� se necht�j� u�it brousit a~le�tit optiku. Velice bohat� sortiment
 optick�ch prvk� nab�z� sdru�en� ATC \cite{ATC} se s�dlem v~P�erov�, nejsou
 to ale prvky ni���ch cenov�ch kategori�.

 Chcete-li se v�novat hlavn� pozn�v�n� vesm�ru, m��e b�t nejrozumn�j��
 koupit hotov� dalekohled. M��e to b�t dalekohled star��, kter� najdete
 podle inzer�tu nebo inzer�tem vlastn�m. Takov� star� dalekohled m��e b�t 
i~velmi levn�. Nap��klad newton se zrcadlem o~pr�m�ru 20~cm s~n�jakou
 mont��, hled��kem i~n�kolika levn�mi okul�ry lze sehnat i~levn�ji ne� za
 deset tis�c korun. Hlavn� sta�� lid�, kte�� u� �patn� vid�, r�di
 dalekohled p�enechaj� mlad��m nad�enc�m, zejm�na takov�m, kte�� jsou si
 jist�, �e jej budou um�t opravit a~udr�ovat.

 Nov� dobson si sice nekoup�te v~obchod� (alespo� zat�m a~v~�esku), ale
 m��ete si jej objednat u~�esk�ch optik�, nebo nechat poslat ze z�mo��.
 Nejlevn�j�� dobsony, mechanicky dost dobr� a~opticky v�te�n�, jsou
 kalifornsk� zna�ky Odyssey\cite{Odyssey}, Meade\cite{Meade} 
a~Orion\cite{Orion}. Jejich ceny p�i v�t��ch pr�m�rech objektiv� klesaj� a�
 na dva tis�ce korun na �tvere�n� decimetr plochy objektivu, p�i men��ch
 pr�m�rech jsou s~v�jimkou dalekohled� Odyssey n�co nad t�i tis�ce korun za
 ka�d� �tvere�n� decimetr. To je v�t�inou cena s~pouh�m jedn�m okul�rem.
 Dal�� okul�ry dostanete po tis�ci korun�ch, stejn� jako hled��ek. U~n�s je
 dalekohled pochopiteln� o~dost dra��� vinou dlouh� dopravy (tubus v�t��ho
 dalekohledu je v�ru objemn� a~pos�lat p�ekli�ku z~Kalifornie je rovn�
 luxus). M��ete proto uva�ovat i~koupi jen optick�ch sou��stek a~dobsona
 si pak z~nich postavit sami.

 Z~�esk�ch v�robc� nab�z� sdru�en� ATC \cite{ATC} jen mal� kompletn�
 dalekohled (monar $25\times70$) a~prod�v� mal� zrcadlov� dalekohledy 
(o~pr�m�ru pod 12~cm) ciz� v�roby s~paralaktickou mont�� na stativu. Dod�n�
 v�t��ch dalekohled�, o~jak�ch se zde opravdu jedn�, lze dohodnout s~Ji��m
 Drbohlavem \cite{Drbohlav}. Jeho zrcadla i~cel� dobsony mohou cenov� sm�le
 konkurovat americk�m, i~s~\uv{obry} o~pr�m�ru ke 40~cm jsou zku�en�
 pozorovatel�, kte�� sv�j dalekohled u��vaj� denn�, spokojeni.
 Paralaktickou mont�� s~cassegrainem o~pr�m�ru 42~cm a~�o�kov�m
 dalekohledem o~pr�m�ru 14~cm jeho v�roby je vybavena hv�zd�rna
 v~Pardubic�ch.


\section{Dal�� pom�cky}

 Dosud uveden� v��et pom�cek nen� zdaleka �pln�. P�esto jich zde p�id�m jen
 n�kolik, kter� mi p�ipadly jako podstatn�: prost�edky na pozorov�n� Slunce
 a~po��ta� coby pom�cku hv�zd��e.

\subsection{Filtry na pozorov�n� Slunce a~mrak�}

 I~jednoduch�mi prost�edky je na Slunci vid�t dost podrobnost�. 
 Hlavn� pom�ckou jsou filtry, propou�t�j�c� jen velmi m�lo
 sv�tla --- dle pot�eby p�r procent �i jen zlome�ek promile. Ka�d� si asi
 vzpomene na ot�elou radu za�adit si skl��ko. V~minul�ch stalet�ch to
 opravdu byla t�m�� jedin� mo�nost, technick� v�voj ale p�inesl n�kolik
 mnohem lep��ch mo�nost�.

 Ji� d�vno mohou slou�it jako dokonal� filtry �ern� vyvolan� filmy a~desky.
 Pol��ka �ern�ho filmu lze um�stit pro pohodlnou manipulaci do diar�me�ku.
 V~jednom r�me�ku lze tak z�skat filtr o~n�kolika stupn�ch, pou�it�m
 jedn� a� n�kolika vrstev filmu na sob�. P�kn� �estistup�ov� filtr z�sk�te
 u�it�m dvou film�: jeden a� m� propustnost asi �estn�ct procent (tj.
 zeslabuje sv�tlo o~dv� magnitudy), druh� jen polovi�n� (tj. zeslabuje
 o~4~mag). Vhodn�m polo�en�m a� dvou vrstev ka�d�ho filmu do pol��ka
 r�me�ku (p�edem si to nakreslete) z�sk�te filtr zeslabuj�c� o~dv� a�
 dvan�ct magnitud, co� pokr�v� v�echny p��pady od Slunce na �ist� obloze
 v~zenitu a� po zapadaj�c� Slunce zeslaben� prachem �i po pozorov�n�
 sv�teln�ch jev� na mrac�ch (korona, irisace).

 Abych nezapomn�l, takov� v�cestup�ov� filtry se pou��vaj� jen p�i pozorov�n�
 bez dalekohledu. Nejlep�� je dvojice filtr�, 
 tak�e se d�v�te jakoby tmav�mi
 br�lemi. Na Slunci toti� dost �asto, hlavn� v~n�kolikalet�ch obdob�ch,
 kdy� je hojnost skvrn, b�vaj� velk� skvrny �i sp��e jejich skupiny vid�t 
i~bez dalekohledu. Je to docela p�kn� z�itek a~m��ete si b�hem n�kolika
 dn� pov�imnout i~toho, jak se Slunce zvolna ot���.

 Film lze um�stit i~p�ed dalekohled, ale vad�, kdy� je film prohnut� (po
 rozrolov�n� prohnut� b�v�). Sn�ze se p�ed dalekohledem uplatn� �ern�
 fotografick� deska; jej� sklo toti� b�v� velmi rovinn� a~obraz alespo�
 v~p��pad� nevelk�ho binaru nepokaz�.

 Na konci dvac�t�ho stolet� se ale objevily je�t� dostupn�j�� mo�nosti pro
 zeslabov�n� Slunce. Hod� se k~tomu polyesterov� f�lie s~vrstvi�kou
 hlin�ku, nap��klad ty, co v�m do nich v~kv�tin��stv� zabal� kytici. Podle
 pot�eby f�lii m��ete zdvojit. Funguje, je-li rovn�, bezpe�n� i~p�ed
 dalekohledem. Stejnorod�j�� filtr p�edstavuje CD, kter� nen� na rubu
 pokryt� barevn�m potiskem. A~nejlep�� filtry jsou diskety --- ty star��
 o~pr�m�ru p�ed deset centimetr� sta�� �asto v~jedn� vrstv� i~na Slunce
 vysoko na obloze a~lze je po vyta�en� z~obalu nalepit na obj�mku objektivu
 (�i l�pe na clonu, kterou na objektiv lze nasadit), men�� diskety jsou
 pr�hledn�j�� a~lze je p��padn� zdvojit.

 V�echny tyto modern� filtry jsou bezpe�n�, to znamen�, �e propou�t�j�
 infra�erven� z��en� Slunce podobn� m�lo jako sv�tlo a~dostate�n�
 zeslabuj� i~zbytek ultrafialov�ho slune�n�ho z��en�, pro�l�ho atmosf�rou.
 Mus�me je jen na objektiv dalekohledu p�ipevnit tak, aby rozhodn� nemohly
 spadnout ani ve v�tru. K~dal��mu, ji� jen m�rn�mu zeslaben� Slunce, aby
 z�skalo optim�ln� jas, se d� pou��t i~filtru p�ilo�en�ho k~okul�ru, 
 nap��klad tmav�ch br�l�. Hlavn�
 ��st sv�tla ale a� u~okul�r� filtrovat nelze, filtr by se
 p��li� zah��val.

 V�bornou alternativou filtru p�ed objektivem dalekohledu 
 je pou��t speci�ln� upraven� dalekohled
 Newtonova typu. Takov�, kter� nem� zrcadla pokoven�, ale m�sto toho m� 
 jejich zadn� plochy za�ern�n�. T�m se na ka�d�m z~nich
 odr�� jen asi dvacetina sv�tla a~celkov� zeslaben� o~t�m�� sedm magnitud
 u� sta�� na to, aby se filtr um�st�n� mezi okul�rem a~va��m okem zah��val
 jen m�lo.

\subsection{Prom�t�n� Slunce}

 K~prom�t�n� Slunce lze pou��t ka�d� dalekohled s~�o�kov�m objektivem, 
i~dalekohled s~mal�m objektivem zrcadlov�m (�ekn�me pod dvan�ct centimetr�
 --- pokud je m�sto sekund�rn�ho zrc�tka u�ito sklen�n�ho hranolu, m��e b�t
 ale i~v�t��). �ist� zrcadlov� objektiv toti� odr�� i~to neviditeln�
 z��en�, kter� by se v~�o�kov�m objektivu pohltilo, a~to se pak pohlcuje a�
 v~okul�ru, kter� se m��e i~takovou malou ��st� slune�n�ho z��en� p��li�
 zah��vat.

 V~ka�d�m p��pad� ale mus� dalekohled, kter�m Slunce prom�t�te, m�t velmi
 �ist� okul�r. U�pin�n� m�sto okul�ru se prudce zah��v�, t�m v�ce, ��m je
 svazek slune�n�ho sv�tla v~dan�m m�st� okul�ru ten��. V~tomto ohledu se
 r�zn� okul�ry velmi li�� a~k~prom�t�n� Slunce se hod� hlavn� ty, kde
 �o�kami proch�z� svazek co nej�ir��. �p�na na okul�ru m��e v�st a�
 k~prasknut� �o�ky, v~ka�d�m p��pad� se ale zape�en� t�ko odstra�uje.

 Aby prom�t�n� bylo pohodln�, je v�t�inou nutn� m�t prom�tac� plochu
 p�ipevn�nou k~dalekohledu a~dalekohled rozhodn� nelze dr�et v~ruce. Krom�
 toho mus� b�t prom�tac� plocha zast�n�n� p�ed p��m�m slune�n�m sv�tlem 
i~p�ed sv�tlem velmi sv�tl� oblohy kolem Slunce.

 (O~r�zn�ch sestav�ch k~prom�t�n� Slunce a� n�kdy
 v~dal�� verzi tohoto textu.)

\subsection{Po��ta�}

 Po��ta� v�s nebe zn�t nenau��, je pot�eba se d�vat na nebe skute�n�. Mnoho
 v�m ani nepom��ou programy nahrazuj�c� oto�nou mapku hv�zdn�ho nebe --- 
 oto�n� mapka je toti� obvykle prakti�t�j��, pokud jde o~valnou
 v�t�inu hv�zd, toti� o~st�lice. V�hoda mapy, vytvo�en� pro dan� okam�ik
 po��ta�em, je ta, �e m��e obsahovat i~bludn� hv�zdy, �ili planety (a~ov�em
 hv�zdy bludn� vlasat�, �ili komety). Neprop�snete tak mo�n� ve�er, kdy
 lze dob�e vid�t Merkur. Dobr� astronomick� �asopis, jako je Kozmos, je ale 
 asi lep�� a~bez po��ta�e se obejde i~u�ivatel
 hv�zd��sk� ro�enky. Oproti ro�ence m��e b�t u�it� po��ta�e jen trochu
 pohodln�j��, rychlej�� a~n�zorn�j��.

 J� k~tomu �asto u��v�m sv� programy Planet, Posi, Moon a~Map\_BSC --- prvn� dva
 poskytuj� tabulky s~�daji o~planet�ch, zvolen� komet� �i planetce nebo
 jen o~M�s�ci, posledn� nap��klad rychle nakresl� moment�ln� pohled na
 hv�zdn� nebe. V�echny tyto (a~dal��) programy jsou voln� dostupn� ve
 zdrojov�m tvaru i~ve tvaru spustiteln�ch soubor� (jako bal�k
 \verb"pas_jh.zip" je z�sk�te nap�. na adrese \httpmp.
 K~u��v�n� takov�ch program� sta�� libovoln� \uv{osobn� po��ta�}, v~z�sad�
 i~typu XT bez pevn�ho disku. Zdarma jsou i~spousty program� jin�ch autor�
 (ty jsou v�t�inou, na rozd�l od m�ch, opat�eny d�mysln�mi grafick�mi menu,
 a~chv�li trv�, ne� se v~nich ,,docvak�te`` k~tomu, co chcete).

 Podstatnou v�hodu poskytuje po��ta� p�i pozorov�n� objekt� velmi slab�ch,
 bu� t�ch ze Slune�n� soustavy, kter� jen t�ko kresl�te do podrobn�ch map,
 nebo tak slab�ch vesm�rn�ch t�les a~soustav, kter� nem�te ve sv�m hv�zdn�m
 atlase. Pro hv�zdy slab�� ne� deset magnitud je zkr�tka k~dispozici jen
 atlas po��ta�ov�. Takov�ch je na trhu n�kolik, my m�me nejdel�� a~nejlep��
 zku�enosti s~atlasem \emph{MegaStar} od Emila Bonana \cite{MegaStar}. Pro
 zku�en�j��ho pozorovatele vzd�len�ho vesm�ru je to pom�cka nezbytn�.
 K~provozu takov�ho atlasu pot�ebujete m�t v~po��ta�i za��zen� na �ten�
 optick�ch disk� (CD), p�i�em� valn� nez�le�� na tom, jak� je jeho
 rychlost.

 Kone�n�, po��ta� m��e slou�it prost�ednictv�m telefonn� linky a~modemu
 nebo rovnou p�ipojen�m na s�� Internet k~z�sk�v�n� aktu�ln�ch
 astronomick�ch informac�. Ale je zde i~jin� mo�nost, velmi pohodln�,
 kterou velmi doporu�uji. Ji� od za��tku devades�t�ch let vych�zej� p�vodn�
 �esk� \emph{Expresn� astronomick� informace}\cite{EAI},kter� z�jemci dost�vaj�
 po�tou t�m�� ka�d� t�den, v~ka�d�m p��pad� ale hned potom, co se na nebi
 objev� n�co nov�ho a~pozorovateln�ho.

 Podrobn�j�� p�ehled u�ite�nosti po��ta�� pro milovn�ky astronomie tak�
 nech�v�m na dal�� verzi t�to bro�ury.


\section{Z�v�rem}

 Kdy� m� vn�j�� tlak p�im�l, abych opr�il star� texty o~technick�ch
 ot�zk�ch praktick� astronomie a~sestavil je do jedin� bro�urky, objevila
 se nov� t�mata, kter� logicky musela b�t p�i�len�na. A~jak to tak b�v�,
 teprve p�i psan� jsem si d�kladn� uv�domil, jak m� praxe (�i praxe na��
 brn�nsk� hv�zd�rny) zaost�v� i~za nejjednodu���mi po�adavky --- dokud
 je nen� pot�eba formulovat, z�st�vaj� zasuty v~nev�dom�.

 To se t�k� hlavn� oh��v�n� okul�r� dalekohled�. 
 Uv�domil jsem si, jak m� poka�d� chladn� okul�ry, na nich� kondenzuje vlhkost
 uvol�ovan� z~o�� a~obli�eje, obt�uj�. Plat� to i~pro u��v�n� b�n�ch
 triedr� --- maj�-li b�t v~noci plnohodnotn�, mus� m�t vyh��van� okul�ry.
 Doplnit je takovou vymo�enost� nen� slo�it� a~u�et�� to ohromn�
 mno�stv� �asu a~roztrp�en�. 

 P�edlo�en� bro�ura je st�le jen hrub�m konceptem, 
 do podoby skute�n� u�ite�n�ho textu ji bude mo�n� upravit a� podle p�ipom�nek
 prvn�ch u�ivatel�--pion�r�. Budu jim za n� velmi vd��n�. 
 
 T�m prvn�m pion�rem byl kolega Ing. Anton�n Stuhl. Bro�uru pe�liv� pro�etl 
a~navrhl spoustu zlep�en� i~oprav. 
 N�jak jsem ale pr�ci na nich p�es t�i roky odkl�dal 
 po��d bylo dost jin�ch moment�ln� nal�hav�ch v�c�. 
 Jsem r�d, �e jsem se kone�n� propracoval alespo� k~elektronick�mu
 zve�ejn�n� jen letmo opraven�ho konceptu. To, �e nen� u� �pln� popleten�,
 je velkou Tondovou z�sluhou. 
 
 
 
\begin{thebibliography}{99}

\bibitem{MikPok}
 Mikul�ek, Z., Pokorn�, Z.: 220 z�ludn�ch ot�zek z~astronomie. Rovnost,
 Brno, 1996. ISBN 80-85826-14-3

\bibitem{MappaCoeli}
 Helebrant, J.,Hlad, O., Hovorka, F.: Mappa Coeli. Veros, Chomutov, 1991

\bibitem{PokPatl}
 Pokorn�, Z., 
Patlokov� R., Patloka V.: Oto�n� mapka hv�zdn� oblohy.
   PAR�DA, Sibi�sk� 47, Brno, 1996. Pr�m�r 17 cm, na rubu mapka M�s�ce

\bibitem{cch}
 M� k�nick� oto�n� mapka je k dispozici ve dvou souborech, nap�. jako
http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/programmes/images/pdf/c.pdf
a
http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/programmes/images/pdf/cgr.pdf
 Jinak ji lze vygenerovat programem Map\_BSC d�vkou mb\_c\_ch.bat 
uvedenou v~bal�ku pas\_jh (v adres��i astro/map\_bsc). V�e je 
na adrese \httpmp . 

\bibitem{Hlad}
Hlad O. a~kol.: Mapa oblohy. ZES Brno, a.s. a~Hv�zd�rna a~planet�rium
   hl. m. Prahy, 1998. 1 list 110\mtimes80\,cm 
   se t�emi mapami m��. 3,1\mm/1\dg,
   katalog 20 s.

\bibitem{Karkoschka}
 Karkoschka, Erich: Astronomick� atlas hv�zdn� oblohy. Blesk Ostrava, 1995.
 ISBN 80-85606-67-4

\bibitem{Rukl}
 R�kl, A.: Atlas M�s�ce. Aventinum, Praha 1991. ISBN 80-85277-10-7

\bibitem{BSH}
 Du�ek, J., Hollan, J., Gabzdyl, P.: B�je�n� sv�t hv�zd. Hv�zd�rna 
a~planet�rium Mikul�e Kopern�ka v~Brn�, 1996. ISBN 80-85882-03-5

\bibitem{Dusek}
 Du�ek, J.: Hv�zdn� nebe bez dalekohledu. Hv�zd�rna 
a~planet�rium Mikul�e Kopern�ka v~Brn�, 1996. ISBN 80-85882-04-3

\bibitem{Navod}
  Du�ek J., Hollan J.: N�vod na pou�it� vesm�ru. 2000. Bro�. A5, 30 s.
   ISBN 80-85882-12-4

\bibitem{S&T}
 m�s��n�k Sky and Telescope vyd�v� Sky publishing Corporation, 
\h{www.skypub.com}

\bibitem{Kolar}
 Kol��, J., Proch�zka, O., Zah�lka, J.:
 Amat�rsk� astronomick� p��stroje. Hv�zdd�rna a~planet�rkum hl. m. Prahy,
 1988

\bibitem{Rokycany}
 Hv�zd�rna v Rokycanech a jej� kursy viz \h{www.oku-ro.cz/hvezdarna/}

\bibitem{ATC}
 Astro Telescope Company, production association, P.O.Box 75, 750 02 \ P�erov

\bibitem{Valleli}
 Valleli, P.: Collimating Your Telescope. Sky and Telescope, Vol. 75, 1988,
 pp. 259, 264 (March), p. 363 (April)

\bibitem{Astro}
 Hollan, J.: Jak se��dit zrcadlov� dalekohled. Astro 1990, ��slo 10, str.
 25. Vyd�vala Hv�zd�rna v~�pici

\bibitem{Odyssey}
 Coulter Optical, Inc., P.O.Box K, Idyllwild, CA 92549, U.S.A.
 Tel. +1 (909) .....

\bibitem{Meade}
 Meade Instruments Corp., 16542 Millikan Avenue, Irvine, CA 92714, U.S.A.
 Tel. +1 (714) 756 1450

\bibitem{Orion}
 ORION Telescope Center, P.O.Box 1158-S, Santa Cruz, CA 95061, U.S.A.
 Tel. +1 (408) 464 0466

\bibitem{Obsession}
 Obsession Telescopes, P.O.Box 804, Lake Mills, WI 53551, U.S.A.

\bibitem{Drbohlav}
 Ji�� Drbohlav, 542 33 \ Rtyn� v~Podkrkono�� 143 (okres Trutnov), telefon
 (439) 93 63 84

\bibitem{MegaStar}
 E.L.B. software, 8910 Willow Meadow, Houston, TX 77031, U.S.A.

\bibitem{EAI}
 Expresn� astronomick� informace, Hv�zd�rna Vy�kov, po�t. p�ihr�dka 43,
 682~00~Vy�kov

\end{thebibliography}

\end{document}

p��loha: k�nick� mapka
uk�zka: sv�tilna z~ploch� baterie
SaT aj.: kde jsou popisy dobson�, paralaktick�ch stol�
dr�tky z~l�cny, oc. lanka, ... zm��it pr�m�ry, odpory, zkusit, vyrobit
