\input a4_12_cz.ltx

\addtolength{\footskip}{\baselineskip}
\addtolength{\textheight}{-\footskip}
\pagestyle{plain}

\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\newcommand{\quo}[1]{\bi \item[] \emph{#1} \ei}
\begin{htmlonly}
\renewcommand{\quo}[1]{\emph{#1}}
% {\begin{rawhtml}
%   <cite>
%  \end{rawhtml}
%  #1
%  \begin{rawhtml}
%   </cite>
%  \end{rawhtml}
% } 
\end{htmlonly}

\begin{document}

\title {Posudek bakal��sk� pr�ce Petry Zachovalov� \\
        \emph{Astronomick� projekty pro 21. stolet�}}
\authjenhv
\date {16. �ervna 2001}
\maketitle

V~pr�ci mi pon�kud chyb� rozli�en� p�vodn�ch text� autorky a~text�
p�elo�en�ch nebo zkr�cen� p�elo�en�ch z~angli�tiny. Valn� v�t�ina textu je
ale psan� srozumiteln�, jen s~nemnoha v�cn�mi chybami, co� i~v~p��pad�
p�eklad� znamen�, �e autorka v�ci rozum�. 

Kdyby se m�la st�t pr�ce u�ite�nou, musela by b�t dostupn� na Internetu, u�
proto, �e jej� v�t�ina je vlastn� v��tem n�zv� a~�esk�ch anotac� projekt� 
s~ud�n�m jejich URL, kter� lze rozumn� pou��t jen tehdy, kdy� budou
hypertextov�mi odkazy (a� ji� z~form�tu html, xml nebo pdf). Autor�iny
osobn� str�nky ani onu pr�ci jsem v�ak nenalezl. Na pap��e je pr�ce v�hodn�
pro zb�n� p�e�ten�, ne v�ak pro dal�� pou�it�. 

V~dal�� verzi pr�ce, vhodn� ke zve�ejn�n� (tj. vystaven� a~nap�. zm�nkou 
o~n� na \h{www.ian.cz}) bych doporu�oval p�r oprav m�st, kter� jsou bu�
nedob�e formulovan� nebo zcela popleten�, uv�d�m je v~p��loze. Psal jsem je
ve v��e, �e opraven� text bude skute�n� vystaven. 

�etbou pro posudek jsem z�skal jak�s-tak�s p�ehled o~v�cech, kter�
nesleduji, bylo to pro mne zaj�mav�.

V~z�v�ru bych autorce doporu�il, aby nepropadala beznad�ji ohledn�
rostouc�ho sv�teln�ho zne�i�t�n� -- m�sto toho lze pouk�zat na �sp�n�
opa�n� proces v~�ad� m�st USA, viz \h{www.darksky.org}. 

Pr�ci doporu�uji a~navrhuji zn�mku velmi dob�e. 

\vspace{1cm}

\section*{\mdseries P��loha: errata a~koment��e}

%\begin{itemize} 
\bi

\item Na str. 6 se ve druh�m odstavci p��e: \quo{Centr�ln� hv�zda nen�
norm�ln� hv�zda jako na�e Slunce. Ob�n� dr�ha �in� pouze desetinu
vzd�lenosti vnit�n� planety Merkuru od Slunce.} Nev�m, co si kdo p�edstav�
pod prvn� v�tou. Je mo�n�, �e jde o~pulsar, pak je to ale snadn� uv�st
explicitn�. Hor�� je v�ta druh�, se smyslem nejasn�m. Dr�ha je d�lka
trajektorie. U~trajektorie periodick� �ili orbity by snad jako dr�ha mohl
b�t ozna�ov�na d�lka on� orbity. Jednodu���m parametrem je ale asi polom�r
orbity nebo jej� velk� poloosa, tedy nap�. hodnota �estinov�. �in� opravdu
jen 0,007\,AU?

\item Projekt IMAGE sleduj�c� magnetosf�ru m� s~Plutem spole�n� jen kousek
URL \h{pluto.space.swri.edu/IMAGE} a~nehod� se jej asi jen kv�li tomu
�adit do v�zkumu on� planety. Podobn� nap�. program IMEX,
\h{http://ham.space.umn.edu/spacephys/imex.html} zkoum� zjevn� Zemi, ne
Slunce.
 
\item Hv�zdy nejsou ani modr�, ani �lut� �i �erven� (i~kdy� u~t�ch
posledn�ch to tak dokonale neplat�, v~p��pad� uhl�kov�ch hv�zd je odst�n
dosti syt�, ale kdo takov� hv�zdy v�d�, �e). Je to nep�kn� zlozvyk, tak 
o~nich mluvit, jak to autorka po jin�ch opakuje na str. 15. Hv�zdy maj� tak
slab� barevn� odst�ny, �e si jich spousta lid� v~�ivot� nev�imla.
Rozli�n� drobn� odchylky od bezbarvosti �i b�loby prozrad� v�t�inou a�
porovn�n� hv�zd navz�jem. Vyplyne tak �lutav� n�dech �i r�zn� sytosti
oran�ov�ho n�dechu. Modrav� t�ny jsou viditeln� leda p�i p�ijet� t�ch
�lutav�ch za b�l�. (Krom� toho by si dan� odstavec zaslou�il zm�nku, �e se
mluv� jen o~hv�zd�ch ,,hlavn� posloupnosti``.)

\item Na t�e stran� je k~v�voji hv�zd matouc� tvrzen�: \quo{Teplota
mra�na se zvy�uje, proto�e p�i vz�jemn�ch sr�k�ch atom� se kinetick�
energie m�n� v~teplo.} Takov� formulace se d� odpustit novin��i, ale
fyzikovi d�l� hanbu. M�l by si vzpomenout, co je to teplo atp. J� v�m, �e
pou��t p�esnou formulaci, kter� �ten���m n�co m��e doopravdy objasnit,
nen� snadn�. Lze se tedy detailn�mu popisu bu� vyhnout (a~��ci t�eba ,,jak
se mra�no smr��uje, zah��v� se``), nebo se nad n�m opravdu zamyslet. 

\item I~ta exploze jev�c� se jako supernova (na konci t�ho� odstavce) by
zaslou�ila m�rn� poodhalen�, kde se vezme a~jak to souvis� s~t�m smr�t�n�m
j�dra hv�zdy. 

\item Na str. 16 se v~��sti o~prom�nn�ch hv�zd�ch dozv�d�me ve druh�m
odstavci, �e \quo{...maj� tak siln� gravita�n� pole na sv�m povrchu, �e
vyza�uj� fotony s~vysokou energi�...} -- p���innost zde v�ru nen� snadn�
nahl�dnout. Hned d�le autorka pokra�uje \quo{Neutronov� hv�zdy a~b�l�
trpasl�ci tak� vyza�uj� tepelnou energii.} Co je to ,,tepeln� energie``? 
I~p�r n�sleduj�c�ch v�t d�v� dost t�ko smysl. 

\item Podivnou v�tu jsem na�el uprost�ed posledn�ho odst. na str. 19. �e
by znamenala, �e ka�d� galaxie, kde se zrovna vytvo�� spir�ln� ramena,
z��� navenek nezvykle moc prost�ednictv�m oh��t�ho prachu m�sto rovnou 
hv�zdn�ch fotosf�r?

\item Na str. 20 v~�vodn�ch odstavc�ch o~Constellation-X (URL funguj�c� 
i~v~lynxu je \h{constellation.gsfc.nasa.gov/docs/science}) nem�m ��dn�
tu�en�, o~jak� z�blesky z~hork�ho mezigalaktick�ho plynu by mohlo j�t.
Na str�nk�ch Constellation to nezmi�uj�. Ale koneckonc�, o~to jde, abychom
se dozv�dali o~tom, co pro n�s dosud bylo tajemstv�m.

\item (v~n�sleduj�c� stati o~ACCESS je pot�eba v~posledn� v�t� opravit ��rky 
a~v~prvn� v�t� n�sl. projektu pat�� ,,dvacetip�timetrov�ch``, aspo� mysl�m.

\item Na str. 21 v~pov�d�n� o~expanzi vesm�ru se plete kosmologick� konstanta
se skrytou hmotou a~se star�m standardn�m modelem bez k.k., do toho se m�chaj�
supernovy, z~jejich� pozorov�n� se zji��oval skute�n� pr�b�h expanze vesm�ru 
(tj. i~jej� odli�nost od star�ho modelu). Jsou to pravda slo�it� v�ci. Zde by 
URL na kvalitn� p�vodn� texty byly velmi na m�st�. 

%\end{itemize}
\ei

\end{document}

